מקור: yesha_shelanu_292.pdf

--- עמוד 1 ---
[כותרת עליון, לוגו העיתון]
יע"ש
שלנו•
292 | במה תורנית אידאולוגית ומעשית לחיזוק אחיזתנו בארץ
שלנו | אייר תשע"ב | 45 שנים לשחרור ירושלים יש"ע והגולן

[כותרת ראשית עליונה, ליד תמונת הכותל המערבי ודגל ישראל]
הנה מ"ה טוב
ישראל תציין השבוע 45 שנה לניצחונה ההיסטורי במלחמת ששת הימים. מזל טוב!

[תיבות ניווט לכתבות פנימיות, עם מספרי עמוד]
4 קרב עמק דותן — סיפורי ארץ ישראל
6 הבעל שם טוב — דמויות מופת בעם ישראל
8 הופעה מרגשת במיוחד — מה קורה

יש"עמדה
תחילת פרשתנו אנו פוגשים שני צדדים של מטבע אחד, זה לעומת זה.
אם בחוקותי תלכו אזי תחול הברכה ואם בחוקותי תמאסו תבוא עליכם הקללה.
היה ניתן לצפות שהברכות והקללות יהיו שוות - הזוכים מקבלים סך זכות והחוטאים
אותו סך חובה. אבל על פניו נדמה שאין זה מדויק, ודאי לא בתוכן הקללות והברכות ולא
בפסוקיהן. הברכות כעשרה פסוקים והקללות כשלושים. מה משמעות השינוי?
נמקד את מבטנו לסוף רשימת הנפילות והזוועות, שם אנחנו מוצאים: "(לו) וְהַנִּשְׁאָרִים
בָּכֶם וְהֵבֵאתִי מֹרֶךְ בִּלְבָבָם בְּאַרְצֹת אֹיְבֵיהֶם וְרָדַף אֹתָם קוֹל עָלֶה נִדָּף וְנָסוּ מְנֻסַת חֶרֶב
וְנָפְלוּ וְאֵין רֹדֵף: (לז) וְכָשְׁלוּ אִישׁ בְּאָחִיו כְּמִפְּנֵי חֶרֶב וְרֹדֵף אָיִן וְלֹא תִהְיֶה לָכֶם תְּקוּמָה לִפְנֵי
אֹיְבֵיכֶם" (ויקרא פרק כ"ו)
השיא בקללות – הפחד, שאכן ליוה אותנו כל ימי גלותנו. אותה בהלה מקול עלה נדף עד
כדי אימה ומורא המחוללים פאניקה. ועדיין אין זה סוף התהליך של הקללה הזו אלא
"וכשלו איש באחיו" - מרוב בהלה ופחדים האחד דוחף את השני וכולם נופלים ומפילים
בנפילתם עוד ועוד אנשים.
דומה הדבר לאותו תיאור קשה של חז"ל במסכת שבת דף ס. על המתחבאים במערה
מפני הרומאים שחששו שנתגלו על ידי אויביהם ודחקו אחד בשני והרגו אחד את
[המשך בעמוד 3]

ערב לחך
על הפרשה בחוקותי
הרב דני סטיסקין
רב היישוב מעון

[תיבת מודעה/ידיעה, בצד ימין עליון]
יש"עמדה
בלתי הפיך
רעיון העוועים המכונה "שתי מדינות לשני עמים" ספג השבוע מהלומה נוספת. הרוב
בצד הפלסטיני לא מעוניין בו, משום שהוא כולל הכרה בקיומו של העם היהודי. אך כעת,
עפ"י סקר "מדד השלום", גם רוב גדול בצד הישראלי דוחה אותו. 45 שנה לאחר שחרור
יהודה ושומרון, ברור כעת גם למי שאינו דוגל ברעיון ארץ ישראל השלמה כי הקמת מדינה
פלסטינית בשטחים המשוחררים איננה הפתרון לסכסוך. מפעל ההתיישבות הינו בלתי
הפיך. הוא עובדה מוגמרת. לכן, על ממשלת ישראל וראשה לחפש דרכים יצירתיות
לקיום שקט באזור, ולחדול מהטלת הגבלות על הבנייה היהודית. ויפה שעה אחת קודם.
[המשך בעמוד הבא]

[לוח זמני שבת]
זמני שבת
כניסה יציאה
ירושלים 18:56 20:12
תל אביב 19:12 20:15
חיפה 19:04 19:16
כניסה יציאה
חברון 19:01 20:12
שכם 19:01 20:13
באר שבע 19:09 20:12

[מודעת פרסום גדולה בתחתית העמוד]
SUN CITY — ENERGY SYSTEMS
הצטרף למאות לקוחותינו שנהנים מהכנסה בטוחה ל-20 שנים
סאן סיטי החברה הגדולה בישראל למערכות סולאריות ביתיות
יוצאת במבצע מיוחד לתושבי השומרון
49 מערכות במבצע עד חג השבועות
הפעם לא מפספסים! המכסה האחרונה בסבסוד המדינה
משרד 09-788-55-55 מכירות יו"ש-נדב גולדשטיין אלון מורה 050-90-90-605 בקרו באתרנו: www.city-sun.co.il

[שוליים תחתונים]
יש"ע שלנו \\1

--- עמוד 2 ---
2\\ יש"ע שלנו

יש"עמדה
בלתי הפיך
[המשך מעמוד השער]

שרי החוץ של האיחוד האירופי פרסמו השבוע הצהרה המביעה "דאגה עמוקה" מפריחת
מפעל ההתיישבות הישראלי ביהודה ושומרון. "פתרון שתי המדינות חייב להישאר בר-קיימא.
ההתפתחויות האחרונות בשטח מאיימות להפוך את הפתרון לבלתי אפשרי", מזהירים
השרים המודאגים, וקוראים לישראל לסייע לאוכלוסייה הערבית לבנות ולפתח מיזמים
כלכליים גם באזור C.
ובכן, הגיע הזמן שבאיחוד האירופי יפנימו את המספרים הבאים: מפעל ההתיישבות
הפורח ביהודה ושומרון, כולל, נכון לשנת 2012, ארבע ערים, שש מועצות אזוריות, 13
מועצות מקומיות ו-120 יישובים המאכלסים יחד 360 אלף ישראלים. זהו מפעל בלתי
הפיך ועובדה מוגמרת.
באשר לדרישה להתיר לערבים לבנות בשטחי C, ראוי להזכיר שבהתאם להסכמי
אוסלו, להם ערב האיחוד האירופי, 98 אחוז מערביי יו"ש מנהלים שגרה אוטונומית באזורי
A ו-B, כולל בתחום הבניה. לישראל הזכות והחובה לבנות עבור אזרחיה בשטחי C, בהם
יש רוב יהודי מוחץ.
אך גם באופן עקרוני, האמירה מצד שרי האיחוד לפיה "פתרון שתי המדינות חייב להישאר בר-
קיימא" מופרכת מיסודה, והשבוע הדבר קיבל אחיזה רצינית במציאות.
סקר מעודכן של "מדד השלום" ביוזמת המכון הישראלי לדמוקרטיה ואוניברסיטת ת"א,
שעוקב מזה למעלה משנתיים אחר מגמות מדיניות בקרב אזרחי ישראל, העלה כי רוב
הציבור הישראלי מבין שאין סיכוי ריאלי לסיים את הסכסוך בין ישראל לפלסטינים על פי
נוסחת 'שתי מדינות לשני עמים'.
על פי הממצאים, 58% מהיהודים ו-61% מהערבים אזרחי ישראל סבורים שאין כיום
אפשרות לסיים את הסכסוך בדרך זו.
מלבד זאת, מראה הסקר כי השלום כבר אינו נמצא בראש מעייניהם של הנשאלים.
כאשר נשאלו הנסקרים מה לדעתם הדבר החשוב ביותר לעשות כעת. נמצא כי במקום
הראשון ניצב יעד צמצום הפערים החברתיים-כלכליים (41%), אחריו יצירת פתרונות דיור
במחיר נוח (16%), ואילו השגת הסכם שלום עם הפלסטינים (15%) ניצבת במקום השלישי
בפער עצום מהנושא העיקרי.
ממצאים אלו מצטרפים לקולות ההולכים ונשמעים גם בקרב ערביי יו"ש, המביעים
ייאוש מרעיון שתי המדינות ושאיפה לכונן באזור מציאות פוליטית שונה. כפי שהתבטא
אך לאחרונה אחמד קריע (אבו-עלא) ראש ממשלת הרשות הפלסטינית לשעבר: "עברו
10 שנים מאז שאימצה הקהילה הבין-לאומית את המונח שתי מדינות לשני עמים. תוכנית
זאת שלא ראתה אור כלל איבדה את חיוניותה ודעכה בהדרגה. יש לחשוב ברצינות על סגירת
פתרון שתי המדינות ופתיחת דף חדש".
באמירות אלו אין כדי להפתיע. בסקר שערך מכרז המחקר The Israel Project השיבו
68% מהנשאלים כי פתרון שתי המדינות נתפס בעיניהם רק כשלב ביניים, בדרך לכינונה
של מדינה אחת מהירדן לים. זאת, בהתאם לממצא לפיו 91% מהנשאלים סבורים כי אין
לישראל זכות קיום בתור בית לאומי יהודי. ומכיוון שעבור הפלסטינים שתי המדינות אינן
יעד נכסף, אלא שלב טקטי בלבד, הרי שהם זונחים אותו בנקל.
מתברר כי המתווה המדיני לאורו צעדו משלחות המשא ומתן בגיבוי הקוורטט במשך
העשור האחרון כשל, וכי הציבור משני הצדדים שואף לבחון חלופות אחרות. ההתעקשות על
רעיונות מדיניים שאבד עליהם הכלח הפכה באופן אבסורדי למכשול בפני השלום, ולגורם
מרכזי המונע את יצירתו של הסדר אזורי.
החשוב ביותר לעשות כעת. נמצא כי במקום הראשון ניצב יעד צמצום הפערים החברתיים-
כלכליים (41%), אחריו יצירת פתרונות דיור במחיר נוח (16%), ואילו השגת הסכם שלום
עם הפלסטינים (15%) ניצבת במקום השלישי בפער עצום מהנושא העיקרי.
ושלא כמו ערבות כלכלית כאן נאמר שישנם רווחים הדדיים. [שורה חוזרת/המשך מודגש בטקסט המקור בעמודה שמאלית תחתונה, ראו עמוד 3]

[תמונה עם כיתוב]
נכון אז, והיום עוד יותר. קריקטורה שפרסם המאייר דוש ז"ל כמה ימים לאחר מלחמת ששת הימים

[ציטוט מודגש בתיבה]
ראוי להזכיר שבהתאם להסכמי אוסלו, להם ערב האיחוד האירופי, 98 אחוז מערביי יו"ש
מנהלים שגרה אוטונומית באזורי A ו-B, כולל בתחום הבניה. לישראל הזכות והחובה
לבנות עבור אזרחיה בשטחי C, בהם יש רוב יהודי מוחץ.

[מדור נפרד בתחתית העמוד — בשיתוף בית ספר שדה כפר עציון]
פה ושם
בשיתוף בית ספר שדה כפר עציון

קבר רחל
אלונה אורבך

בפרשתנו החותמת את ספר ויקרא מזכיר ה' את הברכות שיבורך בהן עם ישראל אם ילך
בדרכיו, ואת הקללות במידה ויחטא, החמורה בהן היא הגלות מארץ ישראל. בסופן של
הקללות שזורות מילות נחמה. "וְזָכַרְתִּי אֶת בְּרִיתִי יַעֲקֹב וְאַף אֶת בְּרִיתִי יִצְחָק וְאַף אֶת
בְּרִיתִי אַבְרָהָם אֶזְכֹּר וְהָאָרֶץ אֶזְכֹּר:" זכותם של האבות עמדה לעם ישראל מדור לדור אולם
הייתה זו רחל אמנו שהפכה ברבות השנים לסמל השיבה לארץ. על פי חז"ל כשחרב
בית המקדש באו אברהם ויצחק לפני הקב"ה וניסו לבטל את הגזרה. לדיון זה נכנסה רחל,
וטיעוניה הם אלה שהביאו את ה' להתרצות ולהבטיח לה בפסוקים המפורסמים מירמיהו
ל"א: "... מִנְעִי קוֹלֵךְ מִבֶּכִי וְעֵינַיְךְ מִדִּמְעָה, כִּי יֵשׁ שָׂכָר לִפְעֻלָּתֵךְ... וְיֵשׁ תִּקְוָה לְאַחֲרִיתֵךְ. וְשָׁבוּ בָנִים
לִגְבוּלָם". אף על פי שנחלקו דעות החוקרים על אמיתות זיהוי הקבר באתר זה, קבר רחל,
הנמצא בצפונה של בית לחם הוא אתר תפילה ועלייה לרגל. ביומה השני של מלחמת ששת
הימים, בה אוחדה ירושלים, שוחרר קבר רחל וחזר לידיים יהודיות לאחר 19 שנה בהן היה
בשטח ירדן. כך הפך לאחד מסמלי המלחמה בה שוחררו חבלי ארץ נרחבים ויהודים הורשו
לחזור ולהתיישב בהם. ההבטחה לרחל הפכה למציאות חיים, וממשיכה לפעם בלב העם.

[כיתוב תמונה]
סמל השיבה לארץ. עד שחזרה בית המקדש באו אברהם ויצחק וציפו לבית הקבר רחל,
ניסו לבטל את הגזרה. לדיון זה נכנסה רחל, וטיעוניה הם אלה שהביאו הגורם המלחמה
[הערה: כיתוב חופף/מטושטש חלקית, ראה טקסט מלא לעיל]

מוקד הסיורים והטיולים של בית ספר שדה כפר עציון 02-9935133 www.k-etzion.co.il

יש"ע שלנו \\2

--- עמוד 3 ---
יש"ע שלנו \\3

ערב לחך
על הפרשה בחוקותי
[המשך מעמוד השער]

השני יותר ממה שהרגו בהם רודפיהם. אותו כשלון איש באחיו הוא הוא הקללה הנוראה של
ירי דו-צדדי מיותר אשר מכלה אותנו בגלותנו.
אבל חכמינו לימדונו שקללה זו יותר מורכבת ועמוקה. ישנה נפילה ערכית שהיא המפילה
האחד את השני. כל חטא ועוון של האחד משפיע וגורר את זולתו לנפילות גדולות. אכן מציאות
זאת מוכרת לנו מאותו מדרש מופלא המתאר לנו ספינה שטה ובאחד מתאיה עומד נוסע
וקודח חור בתוך תא מגוריו. התגובות הנזעמות של שאר נוסעי הספינה נענות בשאלה – "מה
אכפת לכם? זהו החדר שלי!". וכשלו איש בעוון אחיו, אדם אחד חוטא ואחיו נענשים בעקבות
מעשיו, זוהי מציאות מפחידה. אדם בקושי מחזיק ראש עם עוונותיו שלו ופה מוסיפים עליו
גם של אחרים שהוא אינו מכיר כלל, ואולי גם אינו מודע אליהם. וכמה הזהיר אותנו הכתוב
מפני הערבות הממונית ואכן עלול אדם למצוא את עצמו משלם חובות של זולתו.
וידועים דברי ר' יונתן אייבשיץ בספרו יערות דבש, שאם יהודי אחד אינו מתגלח בתער ויהודי
אחר ר"ל כן מתגלח בתער, הרי שהראשון שאינו שולח יד בפאות זקנו הרי הוא חצי מגולח בתער.
ואולי מנקודה זו ניתן להפוך את הקערה, באותו משל של ר' יונתן אייבשיץ. יש לשאול לאן
נעלמו שערותיו של אותו יהודי שאינו מגלח בתער ונראה שהתשובה לכך שהם צמחו בפניו
של אותו מגלח בתער, ז"א בפניו של החוטא צמחו זכויות של מישהו אחר וכדברי הפסוק
וַיַּהֲפֹךְ ד' אֱלֹקֶיךָ לְּךָ אֶת הַקְּלָלָה לִבְרָכָה כִּי אֲהֵבְךָ ד' אֱלֹקֶיךָ: (דברים פרק כ"ג, פסוק ו') זאת
אומרת - מה שהתחיל בקללה מתברר כברכה, ושלא כמו ערבות כלכלית כאן נאמר שישנם
רווחים הדדיים.
ואולי בזה נגלה עוד פן לשוני. המושג ערבות אכן מטיל אחריות כבדה ביותר אבל בל
נשכח שגם ערב הוא לחיכי, טעימה ומתוקה היא הערבות. ערב, כלומר, טעם טוב יש בה
באחריות ההדדית, אכן נתינה וגם קבלה. אשרי הנותן ואשרי היודע לקבל באהבה כשצריך.
על כן נדמה שכל אותן קללות בפרשתנו טומנות בחובן כוח של התהפכות וממילא מרובות הן
הברכות. כמה פלאי המשך ההתעוררות של ישראל, המשילה לאט לאט את כל פחדיה מעליה
ומתברכת ביכולת של סיוע הדדי, בדאגה כנה לזולת ועל ידי זה זוכים לראות יותר ויותר את
ההתקדמות לברכת "והתהלכתי בתוככם והייתי לכם לאלקים". כי אהבך ד' אלוקיך.

[מודעה גדולה בתחתית העמוד]
תואר שני M.ed.
במכללת הרצוג - גוש עציון
ליד ישיבת הר עציון

תכנית לימוד לתואר שני M.ed. בתחומים:
¤ התנ"ך ופרשנותו
¤ תורה שבעל-פה
¤ מחשבת ישראל

בין המרצים:
¤ ד"ר עוזיאל פוקס ¤ ד"ר יעל ציגלר
¤ ד"ר חגי משגב ¤ הרב ד"ר יהודה ברנדס
¤ הרב יעקב מדן ¤ ד"ר חנן בירנבוים
¤ ד"ר אייל בן-אליהו ¤ פרופ' חיים בן דוד
¤ ד"ר מעוז כהנא ¤ פרופ' שלום רוזנברג
¤ ד"ר אביעזר כהן ¤ ד"ר צבי מרק
¤ הרב ד"ר תמיר גרנות ¤ ד"ר שמואל ויגודה
¤ ד"ר חנוך גמליאל ¤ ד"ר ברכי אליצור
¤ הרב ד"ר שוקי רייס ¤ הרב פרופ' יצחק קראוס

לבעלי תעודת הוראה: סטודיו שביעי — ללמוד עם הטובים ביותר.

החל מ-2,000 ₪ מלגה לנרשמים עד ה-30.6.2012

קמפוס גברים אלון שבות | קמפוס נשים מגדל עוז
חלק מהקורסים מתקיימים בלמידה מקוונת מרחוק ¤ הסעות מכל רחבי הארץ

לפרטים והרשמה: רונית 02-9937314 ronitm@herzog.ac.il

מכללת הרצוג - גוש עציון — ליד ישיבת הר עציון

יש"ע שלנו \\3

--- עמוד 4 ---
4\\ יש"ע שלנו

45 שנה לקרב עמק דותן
סיפורי ארץ ישראל

ימים ימי אופוריה לאחר מלחמת ששת הימים. מדינת ישראל שטופת אווירה מרוממת של
תהילת ניצחון. אלבומי ניצחון רבים יוצאים לאור, המוני ישראלים גודשים את "הגדה המערבית",
את ערי והרי יהודה ושומרון המשוחררים ויותר מכל את ירושלים המאוחדת.
שירי ניצחון רבים נכתבים ומושרים, כשהמפורסם והמרגש שבהם הוא "ירושלים
של זהב" בלחנה של נעמי שמר. שיר פופולארי אחר הוא שירה של המשוררת
דליה רביקוביץ', "עמק דותן". השיר, בלחנו של שמעון ישראלי ובביצועה של להקת
פיקוד צפון, מתאר את קרב עמק דותן.
ב-5 ביוני 1967 פרצה מלחמת ששת הימים. הצבא הירדני תקף את שטח ישראל באש
ארטילרית, וצה"ל יצא למלחמה על מנת לשתק את מקורות הירי. בגזרת ג'נין פעלה
חטיבת השריון 45 בפיקודו של אל"מ משה בר כוכבא – בריל. החטיבה כבשה
את מוצבי האויב והתייצבה על הרכסים הצפוניים של עמק דותן. לפנות בוקר
שלמחרת השתלטה החטיבה על רכסי ג'נין, ופרצה לעיר מצד דרום.
לעמק דותן הגיע מדרום כוח אויב ששינה את פני המערכה. הייתה זו חטיבת השריון
40 של הצבא הירדני, מצוידת בטנקי פטון חדישים, כוחות חרמ"ש וארטילריה. טנקי
האויב התייצבו על הרכסים הסוגרים על העמק מדרום ופתחו באש לעבר כוחותינו
שבעמק. חטיבה 45 יצאה מג'נין וניהלה בעמק קרב שריון בשריון עקוב מדם. טנקי שרמן
של החטיבה מול טנקי הפטון של הירדנים. הלחימה התנהלה תוך גילויי גבורה עילאית.
הקרב בעמק דותן היה לאחד הסמלים הבולטים של מלחמת ששת הימים. שניים מגיבוריו, סגן
גדי רפן (אז מקיבוץ עין-חרוד איחוד, היום מכוכב-יאיר) וטוראי צבי סדן (מקיבוץ דפנה)
זכו לציון לשבח בגין אומץ הלב וקור הרוח שגילו במהלך הקרב ולאחריו.
גדי רפן היה מ"מ שריון בגדוד המילואים. גדי היה קרוב לטנק המ"פ אשר נפגע מירי טנקים
ביום הראשון למלחמה, וכאשר הבחין במצבו, הודיע למג"ד בקשר שהוא לוקח פיקוד על
הפלוגה. "לאחר שהכוח הירדני הוכרע", מספר גדי, "נאמר לי לשוב לצומת קבטיה. הפלוגה
הסתדרה בשדרה, כאשר אני נוסע בראש וכל הטור אחריי. סמוך לצומת קבטיה הבחנתי מצד
שמאל שלי בכמה טנקי פטון ירדנים. בתוך שניות החל קרב עקוב מדם, כשהכוח שלנו
מצוי במצב הכי נחות שאפשר, אל מול כוח פרוס ומאורגן היטב של האויב. הצלחתי לפגוע
בכמה כלים של הירדנים ולהעיף מדוכות עשן, בטרם הרגשתי חבטה חזקה בטנק. לא זכור
לי איך, אבל בתוך שניות מצאתי את עצמי על הקרקע, כל גופי מלא רסיסים וכוויות ויד
שמאל שלי הייתה תלויה על פיסת עור".
מי שהבחין במצבו של גדי היה נהג הטנק צבי סדן שהיה היחיד מבין אנשי הצוות שלא
נפגע. "גדי צעק 'נהג ימינה'", משחזר סדן, "לא הספקתי לעשות כלום ומיד נפגענו במרכז
הטנק. המדפים נפתחו, ומההדף מצאתי את עצמי בחוץ. עליתי לטנק לבדוק מה קורה עם
שאר הצוות וראיתי אש בתחתית הטנק ואת גדי הפצוע נחלץ החוצה. גם הטען קשר, יעקב
סופר, קפץ מהטנק, כשהוא מכבה את מכנסיו הבוערות. למרות הפגיעות הקשות והכואבות
בכל חלקי הגוף, לא איבד גדי את ההכרה והמשיך לפקד על הכוח בקור-רוח מדהים".
גדי זוכר שכמה עשרות מטרים מהמקום שבו נפגעו ניצב מבנה קטן ששימש בית משאבות.
"נתתי פקודה לרוץ לכיוון המבנה ולתפוס מחסה. גם כשהיינו בתוך המבנה המשיכו
הירדנים להמטיר אש עזה שלא פסקה לרגע, והקירות רעדו מהפגיעות".
צבי סדן: "ברגע שראיתי שכולם יצאו מהטנק חיים, לא היה לי תפקיד פעיל והלכתי
להסתתר מהיריות. נשכבתי וניסיתי לחפור באדמה כדי להנמיך את עצמי כמה שיותר.
פתאום אני רואה טנק שלנו מתקרב. ניסיתי לעלות על הטנק ואז אמר לי מישהו: גש לבית
המשאבה, שם מתרכזים כולם. עזבתי הכול והלכתי אל הבית. גדי כבר היה שם. ישב וניהל
בשקט את העניינים. ראיתי שהיד שלו פגועה מאוד, הפנים היו מכוסות דם וראייתו הייתה
מטושטשת. ואז אמר לי: שמע, כל עוד אני בהכרה, אני המפקד, ברגע שאני מאבד את ההכרה,
אתה תופס פיקוד".
צבי העביר את ההוראות של גדי לשאר החיילים. הוא חבש את הפצועים ופנה לעבר
הטנקים התקועים, כדי להביא מים ומכשירי קשר.
"ככל שחלף הזמן הרגשתי שאני הולך ונחלש", נזכר גדי. "לא היה כמעט איבר בגוף שלי שלא
נדפק. האמת היא שלא חשבתי בכלל על המוות והייתי טרוד בשאלה מה לעשות כדי לשפר
את מצבנו. היה שלב שהייתי בטוח שאנחנו עומדים ליפול בשבי, ונתתי הוראה להשמיד
מסמכים".
בשלב מסוים הבחין גדי ברכב חילוץ שהגיע אל קרבת הבית. החיילים שחולצו מהטנקים
הפגועים החלו לטפס על הזחל"ם, ואז ספג הכלי פגיעה ישירה. "מהזחל"ם פרצה להבה
גדולה", הוא משחזר. "ראיתי את המקלען שלי שוכב מחוץ לדלת הנהג ומתחנן 'תוציאו
אותי'. משכתי בכל הכוח אבל לא הצלחתי לחלץ אותו כי רגליו היו תקועות בתוך
המקלע. הייתי ללא חולצה, אחרי שהסרתי אותה בתחילת הקרב לצורך טיפול בפצועים,
והגוף שלי התחיל לחטוף כוויות. הלכתי לטנק סמוך, ולקחתי משם שכמייה בניסיון
נואש להציל את הבחור שנלכד בזחל"ם, אבל לצערי זה לא הלך. הוא נפטר".
פעילות חיל-האוויר, שפגעה קשות בחטיבה הירדנית, פתרה לבסוף את הבעיה. "לאחר
שהכול נרגע", נזכר צבי סדן, "ירדנו לתדלוק והתארגנות. ניסיתי לאכול משהו, אבל לא
הייתה לי טיפת רוק בפה, אחרי יממה שלמה שלא אכלנו ולא נחנו. אחרי שעה קלה אמרו
לי לגשת לתאג"ד ומשם פינו אותנו לבית חולים עפולה".
על אומץ לבו בקרב עמק דותן זכה צבי סדן לציון לשבח, שהוסב כעבור שנים אחדות ל"אות
העוז". גדי רפן זכה ל"אות הגבורה" (האות הגבוה ביותר) בגין קור הרוח והאומץ שהפגין
מול פני האויב במהלך הקרב בעמק דותן.

כתבה: שרה קורלק, המרכז להנצחת מורשת גוש קטיף וצפון השומרון, מעובד עפ"י כתבתו של
אבנר רון באתר הקיבוצים.

ביום ראשון הקרוב, כ"ח באייר, 20/5, ימלאו 45 שנה לקרב עמק דותן. בשעות הצהריים
יתקיימו במקום הקרב שבצפון השומרון סיורים בהשתתפות לוחמי הקרב, ולאחר
מכן הופעה של הזמר חנן יובל. לפרטים והרשמה 054-7723055.

[כיתובי תמונות]
- תמונת חיילים ומשוריין: החיילים המילואים שהגיע לקרב הבית. הכלי לטפס על הזחל"ם, ואז ספג פגיעה
- תמונת טנק פגוע: הטנק שנפגע במרכז הטנק
- תמונת קבוצת חיילים ליד רכב שריון

יש"ע שלנו \\4

--- עמוד 5 ---
מראה אחורית

בעירנו, שכם, ישנו בית קברות יהודי עתיק. מנהג בני המקום שלא
לגדור גדר סביב בית הקברות ורשות נתונה לכל בעל חי לטול
ולדרוך על הקברים, וממילא מובן כי ברוב הימים יחרבו ציוני
הקברים ולא ניכר כי מקום קבורה הוא. וכן קרה לבית הקברות
הזה עד כי היום לא ניכר אם היה מקום קבורה, רק שמו נשאר
עליו בפי כל בני העיר שהוא בית קברות של יהודים. והנה עתה
קם אחד מבני העיר, מוסלמי אשר קנה סמוך לו כברת ארץ ורצה
להחזיק גם בבית הקברות לבנות עליו בתים, באמרו כי שדה הפקר
הוא ושייך לממשלה, והוא איש תקיף כי הוא מחברי העירייה
ואמרנו נואש כי מי ידין עם תקיף ממנו? והיה חלול השם מהגויים
אשר אמרו לנו כי עצמות יהודים תהיינה מושלכות על פני השדה.
אך תהילה לאל כי הספרדים יושבי העיר הזאת אף על פי שמעטים
הם ועניים מרודים הם ומתפרנסים בדוחק גדול מיגיעת כפיהם,
עמדו בפרץ וישתדלו לפני הממשלה אף הלכו לירושלים לעורר
רחמים אצל מרדכי אדלמן וועד הכוללים והשיגו סך מסוים ונשפטו
אתו עד שהוציאו לאור את משפטם, ועתה הננו בונים גדר סביב
בית הקברות וחן חן להרב החכם ר' יואל משה סלומון שטרח ויגע
עבור זה והשיג מכל הכוללים סך ששים פראנק וגם ראוי לתהילה
המוכתאר משכם יצחק עבאדי שטרח ויגע אצל הפחה משכם ולא נח
ולא שקט עד שהוציא לאור את משפט בית הקברות ושמו לברכה,
אך מצד אחר התעצבנו כי סתרו את בנין "קבר יוסף הצדיק"
והממשלה בונה עליו בית מסגד הישמעאלים ומי יודע אם יניחו
את בני עמנו להשתטח על קברו.

ישראל קאניל, "הצבי", י"ז חשון תרנ"ד, 27.10.1893

[מדור צד — מודעת עמותה "ישראל שלי"]
הצטרפו לישראל שלי - www.myisrael.org.il או חפשו אותנו בפייסבוק: myisrael

נוסה נוסה פולארד
יוזמה חדשה ומקסימה של חברי ישראל שלי: בני נוער רוקדים "נוסה נוסה" למען קידום שחרורו המהיר
של יהונתן פולארד מהכלא האמריקני. הסרטון נועד לקדם את הקריאה לנשיא המדינה, שמעון פרס
להתנות את קבלת אות החירות מנשיא ארה"ב במתן חנינה לפולארד, המרצה תקופה לא סבירה ביחס
לעבירות שביצע למען ישראל. הפיצו את הסרטון – חפשו בגוגל נוסה נוסה פולארד.

הכי מעצבן
אמנון אברמוביץ', יונית לוי, אור הלר, ירון לונדון, אמנון לוי, עודד שחר ואילנה דיין. מי הכי מעצבן
אתכם? האגודה לזכות הציבור לדעת יצאה בסקר מיוחד – מי העיתונאי המעצבן ביותר בטלוויזיה?
האמת היא שזה לא הכי חשוב מי "יזכה" בתואר המפוקפק, העיקר בסיפור הזה זו המחאה, להראות
שאכפת לנו, שיש דיווחים שנמאס לנו לשמוע ולראות. הצביעו באתר האגודה לזכות הציבור לדעת.

[קולופון/פרטי מערכת]
עורך: רוני ארזי
פרסום מודעות: שיראל בלייכר 052-8903906
הפצה: מקור ראשון - יוסי 052-8908518
עיצוב: תקוה דגן, מ. פלדמן
תמונות: מאיר אליפור ומוא"ז שומרון
הפקה: בע"מ
לתגובות: perla@myesha.org.il
בית הדפוס 11 גבעת שאול, ירושלים 95477
טלפון 02-6211999 פקס 02-6516662
המוציא לאור: מועצת יש"ע — מועצת היישובים היהודיים ביהודה שומרון וחבל עזה, בית הדפוס 11 גבעת שאול, ירושלים 95477 טלפון 02-6211999 פקס 02-6516662
www.myesha.org.il
אין המערכת אחראית לתוכן המודעות

[מודעה]
בתי אמנה — התיישבות עם משמעות! מבוא דותן
גרעין תורני ביישוב חדשה בצפון השומרון
היישוב: קהילתי דתי - כ. 20 דק' מכביש 6, 30 דק' מחדרה, 50 דק' מחיפה ומנתניה
הקהילה: 80 משפחות, מתוכן כ-15 בגרעין התורני
הבית: חד משפחתי צמוד קרקע, עם אפשרות להרחיבו
מרכז מידע אמנה
לפרטים: עדיאל 054-8003672 צופיה 054-7879155
1-800-260-240 www.amana.co.il

[מודעה]
העיתונאי המעצבן ביותר בטלוויזיה?
מכבים לכם עוד היום לראשונה? מכבים נבערים או מעברים עדיין?
בריחת האגודה לסקר "העיתונאי המעצבן ביותר בטלוויזיה"
אתכם? מי הכי מעצבן
לזכות הציבור לדעת
יצאה בסקר מיוחד – מיהעיתונאיהמעצבן
ביותר בטלוויזיה?
[הערה: קטע מודעה חוזר/כפול בפריסת העמוד, ראו טקסט מלא לעיל]

[מודעה תחתונה]
מכון לב — לעתודה במכון לב
ניתן עדיין להצטרף למסלול הצטלול ולשרת בקצין!
אתגר מנטלי לפתח, להוביל ולשרת בקצין
מכון לב רח' הוועד הלאומי 21 ירושלים
לפרטים נוספים: 1-700-50-32-32 www.jct.ac.il חפשו אותנו בפייסבוק

יש"ע שלנו \\5

--- עמוד 6 ---
6\\ יש"ע שלנו

ילדים שלנו
בשיתוף ישראל שלי — www.myisrael.org.il

דמויות מופת בעם ישראל
רבי ישראל בעל שם טוב

אוקראינה, תחילת המאה ה-18. ביתו של ר' ברוך - עשיר גדול ובעל צדקה ידוע - כמו תמיד גדוש
בעניים, שבאו להתאכסן שם ולקבל ארוחות חמות מבעלי הבית הנדיבים. אל מפתן הדלת מגיע זוג
יהודים עניים, ר' ישראל וחנה. בעלי הבית, ר' ברוך ורחל אשתו, מזמינים את בני הזוג להתארח למשך
שבוע בבית שעומד סמוך לאחוזה, בית שנבנה במיוחד לשם הכנסת אורחים, ואף מציעים להם
את אחד מהסוסים הבריאים שלהם בתמורה לסוסו החלש של ישראל.
במוצאי שבת, אחרי שהאורחים זכו למנוחה טובה ולסעודות שבת בשולחנם של בעלי הבית, מבחין
ר' ברוך באור חזק שבוקע מאחד החלונות של בית האורחים. מיד הוא רץ לשם, בחושבו כי פרצה
שרפה. כשהוא מתקרב למקום הוא מגלה כי אין מדובר בדלקה, אלא באור מסתורי שלא ראה מימיו.
לעיניו נגלה מראה מדהים. הוא רואה את האורח שלו יושב ועורך "תיקון חצות" ברעדה גדולה.
המילים שיוצאות מפיו נאמרות בדבקות גדולה כשכפיו פרושות לצדדים ומעיניו זולגות דמעות.

האורח המיוחד היה לא אחר מאשר רבי ישראל בעל שם טוב. כשהוא רואה את ר' ברוך נדהם
מהמחזה הקדוש, הוא פותח את הדלת ומרגיע את המארח שלו. ר' ברוך מתנצל על שלא כיבד
כראוי את רבי ישראל, בגלל שלא ידע שמדובר בצדיק ואיש מעלה. הבעל שם טוב מבקש לחדול
מדיבורים אלה ואף מבשר לו כי מן השמים מעניקים לו שכר גדול על החסד שהוא ואשתו
עושים. אותו ר' ברוך זכה לבן צדיק שלימים היה ל"סבא" הקדוש משפולי.*

תקוה דגן [שם המאיירת/עורכת גרפית]

* על פי הספר "הבעל שם טוב" מסדרת "סיפורי מופת", מאת זלמן רודרמן.

רבי ישראל בעל שם טוב (1700 - 1760 בערך), היה מייסד תנועת החסידות. הוא נולד באוקראינה למשפחה פשוטה והתייתם בגיל צעיר
מהוריו. כשהיה אדם מבוגר עבר להתבודד בהרים, ולאחר מכן הפך למרפא עממי. הוא הפיץ את תורתו בשיחות עם מקורביו ותלמידיו,
ולא השאיר דברים בכתב. כבר בחייו יצא שמו ברבים והיו לו חסידים בכל האזור. הבעש"ט דאג לכלל ישראל, עודד וחיזק כל יהודי וראה
ערך גדול בעבודת ה' גם של היהודי הפשוט ביותר. לבעש"ט היו כוחות יוצאי דופן שסייעו לו בפעילותו הקדושה.

[כיתובי איורים]
- איור: אחוזה כפרית עם עץ ובית לבן גדול, שני אנשים וסוס בדרך המובילה אליו
- איור: זוג יהודים עומדים בפתח דלת, אור בוקע מבפנים
- איור: דמות מתפללת ב"תיקון חצות", כפות ידיים פרושות
- איור: דמות מציצה דרך פתח דלת

[מודעה]
קרקע להשקעה במיקום הטוב בישראל, פוטנציאל לתשואה גבוהה ביותר!
לפרטים נוספים: 052-8903906

יש"ע שלנו \\6

--- עמוד 7 ---
יש"ע שלנו \\7

זהה את הדמות שלנו
ילדים

שלום ילדים יקרים!
עליכם לזהות את הדמות המפורסמת מעם ישראל ולשלוח את הפתרון
לפקס 02-6516662
או למייל: ita@myesha.org.il
בהצלחה רבה!

פתרון החידה הקודמת: רבי ישראל בעל שם טוב.
שמות הילדים הזוכים: עינבר בן הרוש ממושב תלמים, נריה בן-גל מרחובות ושירה אוחיון
מפתח תקוה.

[כותרת מודעת אירוע גדולה]
ריקודגלים
לזכר הרב יהודה חזני זצ"ל

ביום ירושלים ה-45
שומרים על ירושלים
יום ראשון כ"ח באייר תשע"ב 20/5

נעלה כולנו לירושלים ביום חגה
נשמח בשמחתה בדגלי ישראל מונפים,
בשירה ובריקודים, ונאחד אותה לנצח
בריבונות מדינת ישראל
מדינת העם היהודי
לדורותיו.

בס"ד
[לוגואים: עם כלביא, הקרן למורשת הכותל, עיריית ירושלים, משרד החינוך]

בתוכנית:
16:00 התכנסות
בנים - היכל שלמה
בנות - רחבת המשביר
17:15 הרקדה המונית במרכז העיר
בנים - מול היכל שלמה
בנות - מול ביה"כ ישורון
18:30 משם לכותל דרך שערי העיר העתיקה.

את האירוע ילוו בשירה וניגונים:
תזמורת שיר חדש
פרחי ירושלים
'כינור דוד'
איילת השחר
יוסף חיים שוואקי

בשעה 20:00
עצרת מרכזית ברחבת הכותל
במעמד: רב הכותל - הרב שמואל רבינוביץ שליט"א, שר החינוך - מר גדעון סער,
ח"כ אורי אריאל, רבנים ואישי ציבור.

הרקדה בליווי: תזמורת 'להבה' חיים דוד סרצ'יק חזקי סופר

האירוע יתקיים בהפרדה מלאה, נא לשמור על קדושת המעמד.

הארוע מאושר ומאובטח ע"י משטרת ישראל וכוחות הבטחון
לפרטים: 052-8903906 / 052-4295164

[תמונות: איש קשיש עם כובע, בגדים חומים; מגן דוד עם תמונת המוני חוגגים בדגלים ליד שערי העיר העתיקה]

יש"ע שלנו \\7

--- עמוד 8 ---
8\\ יש"ע שלנו

מה קורה
לדיווחים ותמונות: dover@yesha.co.il

שומרים על הבית בבית המכפלה בחברון ממתינים להסדרת חוקיות
הרכישה, אך במקביל מארחים למרגלות הבית אורחים חשובים,
כמו השר יולי אדלשטיין, סגנית השר לאה נס וכן המיליארדר
האמריקני איירה (יצחק) רעננערט (1 - בתמונה) יחד עם ראש המועצה
מלאכי לוינגר, אביו הרב משה לוינגר וידידו הקרוב של רעננערט,
ראש ישיבת נתיב אריה הרב אהרן בינה. ביום שני הקרוב, יום שחרור
חברון, יגיעו לבית המכפלה מאות תלמידים ונשים ויישאו תפילה
להשבת הבית לרוכשיו היהודים.

30 לפינוי ימית הכנסת ציינה השבוע (ב') בטקס מיוחד 30 שנה
לפינוי ימית. באירוע, שיזם המרכז להנצחת גוש קטיף וצפון השומרון,
נכחו, בין היתר: יו"ר הכנסת ראובן ריבלין, מזכיר הממשלה צביקה
האוזר, ח"כ אורי אריאל, ח"כ אורי אורבך, ראשי מועצות בדרום,
מגורשי ימית ומגורשי גוש קטיף שבאו להצדיע להם. יו"ר הכנסת
אמר כי "מחיר השלום עם מצרים, היה מחיר יקר, כאשר העם בישראל
ויתר על חבלי ארץ שנקנו בדם".

בשפה שלהם ראש המועצה האזורית שומרון, גרשון מסיקה, נאם
השבוע בפני הפרלמנט של האיחוד האירופי בבריסל. לפני ארבעה
חודשים ביקר בשומרון סגן יו"ר ועדת החוץ של הפרלמנט, ד"ר פיורלו
פרוברה, וכעת גמל לו מסיקה ביקור כאורח כבוד של הכינוס (2). יחד
עם מסיקה הגיעו לכינוס נכבדים ערבים וכן ח"כ נסים זאב ופרופ'
הלל וייס. מסיקה אמר, בין היתר, כי "אחד הדברים המרכזיים בתנ"ך הוא
הבטחת ארץ ישראל לעם היהודי".

משפרים קליטה מנכ"ל משרד הקליטה, דימיטרי אפרצ'וב, סייר לפני
כמה ימים במועצה האזורית מטה בנימין, בלוויית ראש המועצה, אבי
רואה (3). הוא נועד עם עולים חדשים שעלו ארצה והקימו בית באזור בנימין.
באולפנת עפרה נפגש המנכ"ל עם עולות מאתיופיה שהשתלבו במסלול
מיוחד לקליטתן, ולאחר מכן הוא ביקר ביישובים קהילתיים ושמע מרכזות
הקליטה על קשיים רבים המונעים קליטה רחבה יותר של משפחות.

אפרת מוסיקלית ביום חמישי שעבר הופיע באפרת שבגוש
עציון הזמר רמי קליינשטיין. ערב קודם להופעתו, קיבל הזמר שיחת
טלפון מפתיעה מאביו של סמ"ר יוסף גודמן ז"ל, שנפל בעת אימון
צניחה לפני שש שנים. האב ביקש מקליינשטיין להקדיש לזכר בנו
שיר, ואכן בערב המופע בחר הזמר להקדיש בהתרגשות רבה
לזכרו את "עוד לא תמו כל פלאייך" (ארצנו הקטנטונת). לאחר המופע
ניגש האב הנרגש אל קליינשטיין והודה לו (4). עוד באפרת: הזמר
החסידי אברהם פריד ביקר במוסד לילדים מוגבלים "שלווה", ונפגש
עם הילדים לקראת מופע שיעלה למענם בעוד מספר שבועות.

האליפות באלקנה אלקנה אירחה השנה לראשונה את אליפות ישראל
בשחמט לקבוצות עד גיל 12 (5). בתחרות, שנערכה בל"ג בעומר,
השתתפו למעלה מ-200 ילדים מאשקלון שבדרום ועד מעלות
שבצפון. באליפות זכתה קבוצת מועדון צפריר רחובות, למקום השני
הגיעה נבחרת מדעטק חיפה, ובמקום השלישי זכתה נבחרת כפר סבא. היו
ובירכו: פיטר גוחבט יו"ר ועדת הנוער של איגוד השחמט, נחשון מרגליות
מ"מ ראש מועצת אלקנה, דוד באום מנהל מתנ"ס אלקנה ואלי עציון
מהנהלת אליצור ישראל.

[כיתובי תמונות ממוספרות 1-5]
1. תמונה: קבוצת אנשים ליד לובי מלון (Psagot) - כולל השר יולי אדלשטיין, סגנית השר לאה נס, איירה רעננערט, מלאכי לוינגר, הרב משה לוינגר, הרב אהרן בינה
2. תמונה: קבוצת גברים בחליפות בכינוס בפרלמנט האירופי בבריסל
3. תמונה: מנכ"ל משרד הקליטה דימיטרי אפרצ'וב וראש המועצה אבי רואה עם עולים
4. תמונה: שני גברים - הזמר רמי קליינשטיין ואביו של סמ"ר יוסף גודמן ז"ל
5. תמונה: ילדים משחקים שחמט על לוחות, אליפות ישראל לקבוצות עד גיל 12 באלקנה

[מודעת פרסום צדדית, טקסט מוטה/גרפי בעברית, קשה לקריאה מלאה - כנראה מודעת נדל"ן/יישוב]
[לא קריא - טקסט גרפי מעוצב, כולל: "יש בתים... יישוב... אמנה" www.amana.co.il]

יש"ע שלנו \\8
