מקור: hb_46740.pdf

הערה: קובץ זה הוא כרך של כתב העת "ירושלים - מאסף שנתי" (Jerusalem - Jahrbuch) בעריכת אברהם משה לונץ, כרך ג' (III. Jahrgang), תרמ"ט/5649 = 1889, ירושלים, דפוס ומו"ל: המחבר (בהסכמה עם י. קויפמן, פרנקפורט. כולל מספר מאמרים נפרדים המובאים כאן לפי סדר הופעתם בקובץ.

--- עמוד 1 (שער, כתב יד/OCR חלקי, לא ברור לגמרי) ---
[טקסט פתיחה מעורבב ולא ברור בשל איכות סריקה]:
"...וכל הנוגע לקורתיה כצבה ארה"ק בחקירת קבוצת מאמרים... מצב ארה"ק... הימים נשכר לה... מנין היא שואלת ומה כמו ארח"ק..."
[המשך לא קריא בבירור, כנראה טקסט פתיחה/הסכמה]
"...ה ש מ ם דדזR אב... ל ה. ז חו צ ה כארץ מצרים, בעזרתי חכמים וסופרים... שלישית..."
"הועתק והוכנס לאינטרנט www.hebrewbooks.org ע"י חיים תש"ע"
"ירושלים תובב"א... תרמ"ט..."
[חותמת/סימן דפוס לא קריא]

--- עמוד 2 ---
[טקסט שער נוסף, מודעה/פרסומת לכתב העת בעברית מסורבלת]:
"...כלכל. קבוצת מאמרים בחקירת ארח"ק כצבה, קורתיה וכל הנוגע לה בשכבר הימים וכימינו אלה, למען ידע ישראל מצב ארח"ק כמו וזה היא שואלת מנו.
יוצא לאור מדי שנה בשנה בשפת עברית ואשכנזית
מאת
אברהם משה לונץ
בעזרת חכמים וסופרים מצוינים בארץ אחוזה לה.
שנה שלישית
[חותמת]
הועתק והוכנס לאינטרנט www.hebrewbooks.org ע"י חיים תש"ע
ירושלים תובב"א
תרמ"ט
בדפוס וההוצאות המו"ל"

[מודעה, בלשון פונה לקהל]:
"את פני כל חכמי עמנו וסופריו אשר כבוד ארצנו הקדושה וספרותה יקר בעיניהם ובכבודם נחלה, כי ימהרו במובם לשלוח לנו מאמרים בחקירת ארח"ק וידיעת אבותינו, אם בשפת עברית או אשכנזית בעד הכרך הרביעי אשר יצא לאור בע"ה כשכריו... ואנחנו נכונים לשלם למו שכר טוב אם בכסף מלא או להדפיס את מאמריהם בהדפסה מיוחדת מספר עקזעמפלארין הנז.
נושאי המאמרים אשר יוכלו לבוא לפני בשערי 'ירושלים'.
א) גלילות הארץ, לגבולותיה וחלוקותיה השונות, וגלילת הארצות הנשענות לה, וכן מצב ותכונת כל עיר ועיר מהערים הנודעות אשר בה, לכל חלקי הגעאגראפיא וסעיפיה בלוית מפת הארץ וציורים אשר יועילו להבנת המאמר.
ב) דברי הימים וכל אשר עבר על ארה"ק מעת שבת ישראל עליה עד ימינו אלה, ושימת עין ביחוד על קורות אחינו בכל הערים אשר נאחזו בהן מאז עד היום.
ג) חקרי קדמוניות כל דבר וענין אשר יש לו יד ושם בתולדות הארץ הזאת ויושביה.
ד) תבנית בתי המקדש פנימה וחיצה וכל כליהם.
ה) באור מקראות כתבי הקדש ומאמרי חז"ל אשר יביעון מלתם על אחד מהארבעה הענינים הנזכרים לעיל.
ו) מצות התלויות בארץ, נדריהם, נדרותם, סוגשם, תקנותידום... משנות חכמי המשנה עד היום, בצירוף פסקי הלכה למעשה.
ז) מצב עבודת האדמה והמלאכה וחרושת המעשה והמסחר בהארץ הזאת.
ח) מצב אחינו העקורים לפלגותיהם באה"ק ילפי פרנסתם ודרכי חייהם החמרי והמוסרי, והצעות נאמנות להטבת מצבם.
ט) מצב העמים השונים היושבים בה השונים בעיר מוקדם... ומצב (עתנוגראפיא) נמוסיהם ודרכי חייהם בבית ובחוץ.
י) כתבי יד אשר יפיצו אור על קורות ארה"ק בימים עברו.
יא) תולדות אנשי השם אשר חיו בהארץ הזאת ואלה אשר מרחוק פעלו להרחבת וחזוק הישוב בה.
יב) הערות והארות על הספרים והמכתבים אשר נכתבו על מצב ארה"ק מנוסעי וחוקרי ארה"ק מנוד לדור, ובקורת על הספרים החדשים אשר יצאו לאור בפעם בפעם בהענין הזה."

--- עמוד 3 (שער עברי-אשכנזי, כפול) ---
Jerusalem
Jahrbuch
zur Beförderung einer wissenschaftlich genauen Kenntniss
des jetzigen und des alten Palästinas.
Herausgegeben unter Mitwirkung von Fachmännern
im heiligen Lande und ausserhalb desselben
von
A. M. LUNCZ
III. Jahrgang, 5649=1889.
JERUSALEM, 1889.
Druck und Verlag des Herausgebers.
In Commission von J. Kauffmann, Buchhandlung in Frankfurt a/M.

[עמוד תוכן העניינים, גרמנית]:
Programm der zu behandelnden Themata.
I. Geographie und Topographie Palästinas und benachbarter Ortschaften.
II. Geschichte Palästinas mit besonderer Rücksichtnahme auf die Geschichte der Juden.
III. Archäologisches.
IV. Zur Architecktur des Salomonischen und Herodianischen Tempels.
V. Ethnographisches.
VI. Erläuterung Biblischer und Rabbinischer Schriftstellen, die über vorstehende Gegenstände handeln.
VII. Veröffentlichung von Manuscripten (wie Reiseberichte, Briefe, Verordnungen, Edikten etc.) die mit erwähnten Gegenständen in Beziehung stehen.
VIII. Bibliographie und Bücher-Rezensionen.
IX. Biographien berühmter Personen die im heil. Lande gelebt haben oder solcher die sich um das Wohl desselben verdient gemacht haben.
X. Sagen und Legenden über Palästina und ihrer heil. Stätten (aus noch unübersetzten orientalischen Quellen).
XI. Religiöse und sociale Sitten und Gebräuche der Juden im heil. Lande, ihre Beschäftigung und Vorschläge zur Hebung ihrer Lage.
XII. Lebensweise und Zustand der in Palästina wohnenden verschiedenen Nationalitäten.
XIII. Agricultur, Industrie und commercieller Zustand Palästinas und benachbarter Provinzen.
XIV. Statistisches (nach officiellen oder authentischen Quellen).
Beiträge werden honorirt und zwar entweder baar oder durch Separat Abdruck einer gewissen Anzahl Exemplare. Artikeln können in Deutscher u. Hebräischer Sprache abgefasst werden.
Adresse: A. M. Luncz. Jerusalem.

--- הערת המתמלל ---
בהמשך קובץ זה (שאר העמודים) מכיל מספר מאמרים נפרדים אשר יובאו כל אחד תחת כותרתו שלו, לפי סדר הופעתם בכרך המקורי. בין המאמרים: "שמות ערי ארץ ישראל" מאת יוסף הלוי; "מכתבים הנוגעים לקורות ארץ ישראל" (בעריכת ד"ר דוד קויפמן, ובהם אגרות קהילת ירושלים לקהילת קרפינטראץ שבצרפת, וכן מכתב דוד קאשטילי); "קורות בה"כ של הרמב"ן ז"ל" (תרגום מערבית); "הגם ראייה במצות התלויות בארץ" מאת יעקב רייפמאן; "ארבע ערים נעלמות" ומאמרים קצרים נוספים מאת יעקב לוי הלוי; "צמחי ארץ הצבי" מאת מ. האנראנאם מאיראוויץ; "השקפה במצב ארה"ק" (סקירה על מצב הישוב); ומכתב הוקרה לברון אדמונד דה רוטשילד ("באר בנימין" בגדרה).

=== מאמר: מכתבים הנוגעים לקורות ארץ ישראל (נכתבו מסופרים שונים קודם שנת תקנ"ט) ===
מאת ד"ר דוד קויפמאן

--- עמוד (105) ---
האגרות האלה אשר אני נותן לפניך היום הנורא, מצאתי בכ"י שבא אלי מירושלים יע"א ע"י ידידי איש המודות ה'מ. אדעלמאנן, נעשה כאשר נכתב על שער הספר "ונהו נעשה" על ידי הצעיר משה בן דמילייאב שלמה בן דמילייאב היום שנים תמוז לחדש שנת חמשת אלפים התנ"ט [תמ"ט/תנ"ט] לבריאת העולם, וסימנו מל"א ולקח "המחתה". והדברים האלה נשנו ונכתבו גם בגוף הספר, והכ"י הזה הנכתב בדמות שמינית נכתבו בקרבו ארבעים מכתבים על ענינים שונים, וכתובם. גם בתוכם האגרות האלו אשר תגלינה לנו נצורות על ימי עניה ומרודיה של העיר הקדש ירושלם וצפת, ורבם כולם נכתבו כאמת ונשלחו ליד מקבליהם, והכותב אספם בעמיר גרנה ויספחם אל תוך ילקוטו, ועוד באו חמישים ותשעה מכתבי אהבה ורעות אשר לא היו ולא נבראו ה"י אם כי למשל ולצורה, ובכל אגרת ואגרת נמצא הנוסח הנכתב על גב הכתב כדרך קבוצות מכתבים כאלה יעשה מעשה ידי כביר לפכביר [?] אחינו בני ארץ איטאליא: ובסופו יבואו איזה התחלות מכתבים ללמד בני יהודה המושכים בקסת סופרים.

והנה אם לא שנתי ברואה הכ"י הזה הוא טילידי צרפת, והורתו ולידתו היתה בעיר קרפינטראין [Carpentras], ומכן נכתבו האגרות לארץ הקדושה, ושם נאספו האגרות שבאו כאן שמה ע"י שלוחי מצוה של ארץ ישראל, ושם המכתבים ושאר המכתבים אשר נכתבו לקהלת העיר הזאת, ויותר שיווי שיורה כי אם ל... (על זה, נראה הדבר יתברר עוד אחרי כאשר את שם הכותב נראה, כי השם מ י ל י י א ב הנקרא הזה נודע מאוד עד נסק[?] בקהלה הזאת מאוד עד קדמתה במחצית המ"ז המאה ומראשית המ"ז המאה למספרם אין כמעט שנה נמצא בה שם משפחת מילייאב יוצא ממקום הזה. על השם הזה נכתב פה בלשון צרפת וכתיבתה Milhaud ובכתיבתה כבר הניף ידו את החזקה ראש המדברים בכל מקום, צונץ המנוח בהשקפה נכיה, במ"ע יאסט הנקרא Annalen (רומי ג'?) שנה א' עד שמ"א כי מחזור אביניון כותב נמצא בין אוצרות ק א ר ל ל ר א ל ד ל ש ט א ר לבית נקרא בשמו עמנואל אל שם נזכר בישראל דוד מיליי אב בן גד ממיליי א ב, הוא עשה את מלאכתו בשנת התמ"א, וזאת המשפחה המהוללה לא סרה מלעבוד בכרם תורתנו כי זה חד יולד בה, יכירם כל ההולך בחוצות ספרותנו וכל אשר ד' ברך זרע קדש הם, אשר עטרו שוקי חכמת ישראל בפרי תבונתם כמו ר' יוסף דמילייאב בעל ס' 'אוצרות יוסף' על רש"י ורא"ם על התורה ושאר ענינים' (ליוורנא תקס"ג). ור' משה דמילייאב בעל ס' 'משה טמה' על ספר רות (שם תקנ"ו), ור' מיכאל דמילייאב הלא הם כתובים בין רבני קרפינטראין המסכימים על ס' 'אוצרות יוסף', ור' יוסף דמילייאב הנהו כותב וחותם כשר [?] המסכים על סדר לארבע צומות ולארבע פרשיות כמנהג קק קארפינטראץ בין רבני הקהלה בשנת תקי"א, וקודם שנת תקכ"ז יצא עוד על סדר תפילת ימי החול הבולל מנהג הנז', וקודם שנת תקכ"ז יתחילו לבנות הבתים סחין החדריש חמן [?] יצא עוד הפעם בשליחות לתכלית זאת.
עוד שם ד' דמילייאב [הרי"ד גאון טוב שם] נעשה שם מגד להחכמה הני [חכמת הקבלה] כנראה (**) מספרו נגדל שם עוז מגדול על הרמב"ם (הלכות לולב פ"ז), ובספר שם הגדולים (מערכת ספרים) אך: כתר שם טוב לא שזפתו עיני עוד! אך בספר שם הגדולים אשר כתוב ראיתי: כתר שם טוב להרג'... בורדיאום בעיר ראיתיו עז מגדל כתר [?] והוא פי' לסודות הרמב"ן שכתב בפירוש התורה! ושם כתב דקבל סודות מהרשב"א ואמרו לו בלחישה! עכ"ל. ואיככה יוכל אפוא היות בהספר הזה מורת התנגדותו מחברו לחכמת הקבלה? וכל הלכות לולב אשר בגדל עוד חפשתי בו ולא מצאתי מני התנגדות לחכמת הקבלה ואין כל זכר שם הגדול במגדל עוז ולהפך אשר על פ"א מהלכות יסודי התורה כתוב באר היטב סניגורו של חכמת הקבלה ואהבתו אותה בכל לבבו! ותחזינה עיניך כי מישרים אדברה. — על המאמר הגדול מאיש שלום קראתי בספרך לא התבוננתי עוד כראוי, ולא קראתיו עוד בעין בוחנת ורק אין כל ספק בבנוגד להוצאתה בעבור טרדותי מרבית עבודתי ולכשאפנה אקראהו עוד פעם בעין שכל ובעין חדה ומחקר. ובזה אצא מעם פניך שלום נא ואומר לך שלום עד העולם, אנכי מוקירך ומכבדך כערכך הרם והנשא.

(*) על שתי אלה בהערה נא ידידי הד"ר קויפמאן... כל הימים כי מבין הם שהשקפה רק ביד ראיתי כי בשגגה נתקבלה קלה בי בהשקפה [כתבי יד?] מהת"רא כמהרשי"א דיר בכר בי הרביד היו במכתבו מיום ראשון לימי הגבלה (תרמ"ט) חז"ל: רק היום קבלתי את החוברת החמישית ולכן לא קראתי עוד בה: וכי ר...
פרם דיה חדית היתה נחל[?] טורח... 'ירושלים'.

--- עמוד (106) ---
א)
איגרת ששלחתי בצפת תוב"ב בשם הקהל שלא הספיקה ידינו לתת כשנים קדמוניות.

נדולי העצה, גבורי המליצה, ארוכי השכל והחכמות, נוכל לנקוב אותם כשמות. המה הנשיאים הרמים, אנשי החכמים השלמים, הם תפארת ישראל, חשובי ברורי כלל ישואל, אצילי יהודה, לתורה ולתעודה, השרידים אשר ה' קורא להם, עם זו יצרתי לי, ה"ה רבני צפת תוב"ב.

אחינו בית ישראל עמודי עולם אשר רפפו מצד הצר האויב המציק להם, ה' יאמר לצרותם ולכל צרות בית ישראל די, אמן. הנה זה בכתב באנו לפני רום תפארתכם להודיע מטוב, נפשנו על עליהם חן למצא בעיניהם, איך נפלינו נתמהמהנו, נפלה על פנינו תרדמה, אחזנו פלצות, עפעפינו גזלו מים דמעה, על לחיינו עד שכמעט פרחה נשמתינו, כי עצם מעצמותינו בשר מבשרנו אתם, וכל העם ישתעשעו התמהמהו ושועו נעוו כשמוע נבהלנו משטוע מראות בשאון מים כבירים, שאו יתכו כמים חזקיהו כמהר"ר החכם הנה כשרגיע שאגותם. יצ"ו, שליח שלוח, שלוח מעלת תורתכם כבוד תורתכם השליח, שמו אשר שם ידו כתב הרשאה כוללת ורשותו כתיקונ(י)[ו] כרשותם, ובקבלתם. ותיקונ(י)[ו] בקבלתם, כתקונם ורשותם, כידם ורשותו, אשר הבינו... [כתב יד ערבי מעורב, לא קריא בבירור]

--- עמוד (108) ---
[המשך אגרת א']:
אחינו בית ישראל עמודי עולם אשר רפפו מצד הצר האויב המציק להם, ה' יאמר לצרותם ולכל צרות בית ישראל די, אמן. הנה זה בכתב באנו לפני רום תפארתכם להודיע מטוב, נפשנו על עליהם חן למצא בעיניהם, איך נפלינו נתמהמהנו, נפלה על פנינו תרדמה, אחזנו פלצות, עפעפינו גזלו מים דמעה, על לחיינו עד שכמעט פרחה נשמתינו, כי עצם מעצמותינו בשר מבשרנו אתם, וכל העם ישתעשעו התמהמהו ושועו נעוו כשמוע נבהלנו משטוע מראות בשאון מים כבירים, שאו יתכו כמים כשופר שברי מר, קול זעקה קול יללה קול בהלה קול צריח אף... איך צפת יריעו, והחשיכה הגדולה אשר עברו עליה מהרעות אשר נמסרה ביד בונה בוגד ובוגד בה שדד והשמיד לאין מרפא ידו כמעט, כאשר עברה בה, ובוגד ורגז בה כמו שדוד מר כשופר והחשיכה הנגדולה, כל אשר בעדה בו אשר תוור והתפוררה וסור עוד ומוט, ומוט התמוטטה, יליל ילד ככבי חנקת שבר יעקב וישראל לבחונים, ובכל זאת שב אפו לא מטויה. ומי הקשה אליה ומי ראה כזאת על ארין אשר עיני ה' בה מראשית שנה ועד אחרית שנה! ואם באראזים נפלה שלהבת מה יעשו אזובי קיר! לזה קמנו ותעודדנו ונדבנו ושלמנו סך חשבון שינינו רשומים כסום ועלינו לא חסו על ברכת ה' כי בכלל הקהל ובכלל ובפרט חסו עלינו התקועים בצרה ושרו, נתנו לו מטה רק מהקופה שלהם, ועוד נוסף יש מפזר כי הכל בין עולה אשר.. מגנים.

(1) מלת הפסוק דהיי ב' כ"א י"ח מזה הבר הכותב עם ידו. ומובן הדברים שכמעם: לא ידמו ידי מרפא, ואולי בשני מקרי אש...
(2) מלת מגנים היא הוראת המלה הרומית scutum הנה אסקדוס בלשון איטאליא ואם 6cu בלשון צרפת, עין ציונ ה'רסת, עיין בספרי sur Geschichte und Literatur 560 צד.

הגדולים הקהילות מצד להחניות אדונינו יר"ה מסך הרביע... הוצאה הגדולה כסים ומרים כלענה! ועברו נא כלוכ אותנו ועינו ולשלום עלינו הבטחו... בהיושבנו הקהלה הזאת אלפים מגנים... וישגר אלוסיפנו... ולעני עירנו רבו כמו... זה כי גרם יעקב בני ויענו כי... שרוב הפרטים במקום... אודך ה' אוסרים... שבמקום הזה נתקים כי בעונותינו במקום ...ם טיבה מן... ה', והמסא הוא עליו, אך היה, אולם הבוטח בה' יסובבנו חסד כי לא מאסתים ולא גאלתים לכלותם חיו, אך אחת נשאלנו... בקשת עמלינו ואת ענינו את יביטו כי אם כמכאובינו יש מכאוב... הם ישאו כל חטאתינו כי בזה נמצא כי כשלנו לתת בשנים קדמוניות כי אז היו עשירים... כתיב ידו במתנת אביו... ומכאן ואילך... פני נשחר... שאל תישלחו עתי שליח שום הנה... שליח שום עתי נמצא הקומץ אינו משביע את הארי והבור אינו מתמלא מחלייתו! ולכן והקהל למעט ההוצאות ישלחו... העסות... האיש אשר יכתבום אלינו... אמנות ידי אחד מיוחד אשר... לנכות זכיות בין ולקחת בעת מעות אשר ימצא בתוך הקופה משכם צפת... ויהיו בין ידי... למשמרת עד בא דבריהם אלינו, והאיש הנעשית מצוה זאת בשמו נקוב יצחק דידיגנייווה (?) יצ"ו וכונתינו...

--- עמוד (109) ---
הקהילות מצד להחיות אדונינו יר"ה מסים הגדולים ומרים כלענה, ועברו נא כלוכ אותנו ועינו עד אשר נתנו להם שעלה כהיושבן הקהילה הזאת אלפים מגנים, ישגר אלוסינו, ותוצאות, ונם עני עירנו רבו כמו... וכל זה גרם כי בני יעקב ויענו... כי עניתני בעונתינו במקום הזה נתקים... טרכה מרכה דאגה מרבה עליו... כי עליו הבוטח... יסובבנו! חסד! כי לא מאסתים ולא גאלתים לכלותם חיו, אך אחת נשאלנו... כתיו ידו במתנת אביו, ומכאן ואילך פני נשחר... שליח שום עתי נמצא הקומץ אינו משביע את הארי והבור אינו מתמלא מחליית... הקהל למעט ההוצאות ישלחו המעות ע"י אגרת ל(ב)ו... ת רלנ"מ ז' ... אל האיש אשר יכתבום אלינו... נבשר לכם כי איך ביררנו איש אחד מיוחד אשר בין לגבות זכיותם ולקחת בין ידיו... אשר ימצא בתוך הקושה מישמה צפת! ויהיו בין ידי... למשמרת עד בא דבריהם אלינו! והאיש הנעשית מצוה זאת בשמו נקוב יצחק דידיגנייווה (?) יצ"ו! וכונתינו...

הקהילות מצד להחנות אדונינו יר"ה מסים הגדולים ומרים כלענה, ועברו נא כלוכ אותנו ועינו... שעלה להם שעלה כהיושבן הקהילה הזאת אלפים מגנים, ישגר אלוסינו, הם עניי עירנו רבו כסו הפרטים! וכל זה גרם כמו ישרוב... אודך ה' אומרים כי בעונותינו במקום הזה נתקים...

[הערות שוליים]:
(4) האלפים אשר...
(5) מטבע... נעל עליהם! מכביד...
(6) כהיחידים...
(7) חלפני שנכתב...
(8) כמו הפרסי...

--- עמוד (110) ---
מסך לחבחית מצד הקהילות הגדולים אדונינו יר"ה. סקודת הפי'זיור... ובכאשר נכתב על שער הספר "נעשה" על ידי... אשר נתנו להם עד שעלה כהיושבן הקהילה הזאת אלפים מגנים... כי ענתני בעונתינו במקום זה נתקיים... הרס וכל וכל כי כמו כי יענו יעקב בני!

--- עמוד (111) ---
כ"ח.
[מכתב נוסף, ארוך ומליצי מאוד, פתיחתו]:
אליכם אישים נקרא וקולינו נשמיע באזניכם, קול בקשה ותחנה נשמעת ביונה מנהמת ואומרת: אוי למי אבד למי מדנים למי שיח, כי אם לנו בני גלותא רמדה עניתא... שיח למי, לנו בני גלותא רבה עניתא, ואנו מוכרחים לזקוף עינינו כלפי שמיא לומר עמך ישראל צריכים לפרנסה, כי הקומץ אינו משביע את הארי והבור אינו מתמלא מחלייתו... כי מכניסה שמכניסה בצורתיה... שנשארת כמעט כסוכה בכרם ובמלונה יסוכות צרים... כי קשה על בני נשא הדבר לחלוט... ורעותנא בעותנא [צ"ל בעותנא ורעותנא] דעצירתא גרמיא, לנא להסיק בעונחא... מן הכח אל הפועל הסועל דהוינן עבדין כמה מקדמא דנא, כי כשל כח הסבל ואבחוינו ואין סרין ואין... [ההמשך מליצי מאוד וקשה לפיענוח מדויק, ממשיך בתיאור מצוקה כלכלית וקריאה לנדבות]

--- עמוד (112) ---
[המשך מכתב כ"ח, קטע לא ברור, ממשיך בתיאור מצוקת הקהילה ובקשת סיוע]

--- עמוד (113) ---
[המשך]:
אישים קדישים נכלל בתמר ובפירדוסא, ראשון לכל דבר שבקדושה, חמדת עדת אבירים, כבירים יקרים, נ(ו)גשים נחמדים, שרים ושרים העומדים על הפקודים הגבורים אשר מעולם אנשי השם, אשר לבישם צדק השם, ולבשו עוזם שמים מצוקי ארץ, אשילי אצילי רברבי ישראל, נבורי גבורי תהלות ישראל, מוני מוני שמי פרנסי עם ראשי קדש, מנהיגי עם ה' עם אלה, כל העדה קדושים משרתי אל בני אל חי, רודפי צדק מחזיקי כל דק יומם ולילה, לשבויים לקרוא דרור, קלו מנשרים...

--- עמוד (114-131, סיכום כללי) ---
[בקטע ארוך זה (כ-18 עמודים במקור) ממשיכות מספר אגרות נוספות (המסומנות לד, לה, לו, לז, לח, לט, מ) בסגנון מליצי-רטורי דומה, המתארות בפרוטרוט את הצרות הכלכליות הקשות שפקדו את ירושלים וצפת, ובעיקר את חברון (בעקבות אירועי דיכוי ורדיפות בידי השלטון העות'מאני המקומי בשלהי המאה הט"ז/ראשית הי"ז — נזכרים בשמות אנשי אבן פרוך (מוחמד אבן פרוך), אטסאמאן אגא, ישבך המושל, ואירועי מעצר, ענויים ותשלום כופר על ידי יהודי ירושלים; מוזכרים בפירוט: הגאון בעל ה"של"ה" (רבי ישעיה הלוי הורוויץ), הרלב"ח (רבי לוי בן חביב), רבי משה קורדובירו, רבי יוסף קארו, רבי אברהם קאריגאל, ועוד רבנים וגבירים רבים בשמם, לרבות רשימות ארוכות של חתומים על שטרי הרשאה, פסקי דין ותקנות (הסכמות) שנחתמו בירושלים על ידי רבני הספרדים והאשכנזים כאחד, כולל שמות: יוסף כהן, לוי בן יבנה, כהן יהודה, אלעזר ירושלמי, שמואל אלנקוה, עובדיה בן יוסף, הלל בן אברהם, יעקב מטרילי, שמואל בכה"ר הלל, שמואל סניריאה הלוי, אברהם בן ישועה, יוסף דוגרי, דוד בן ישועה, יוסף בן אחר, משה קשטרו די צדוק, משה תדר, ורבים נוספים המנויים בשמם המלא בסוף כל אגרת. כמו כן מובאות בקטע זה תקנות "פטור ת"ח ממסים" (פטור תלמידי חכמים ממסים) בירושלים, סיפור על גזרת סגירת בית הכנסת של הרמב"ן (שהפכה למסגד) בשנת שמ"ו (1586), פרשת מרד עבד הפחה סנג'ק דמשק, סיפור הקמת בית כנסת חדש בשם "בית ה' מדחת" ותרומת הבארון מוריץ דה הירש. הטקסט המקורי ארוך ומליצי מאוד וכולל ציטוטי פסוקים רבים, נוטריקונים, וסימני קיצור מרובים שקשה לשחזרם באופן ודאי מהסריקה; להלן הועתקו הקטעים הברורים יותר.]

--- עמוד (132), חתימת קטע האגרות ---
[חתימה סופית לקטע]:
דמילייאב.
כתובת בית לדפוס: BETH SEFARIM L'BNE ISRAEL (Bibliothèque Israélite) Jerusalem. (Palestine)

=== מאמר: דובב שפתי ישנים ===
א.
טופס הכתב אשר שלח כמהר"ר ישראל [כתב] מירושלם לכמהר"ר אברהם שא, מפירושא [מפירארה?]. היוצאם מהשינה.
דוד קאשטילי
מוריה בבית מדרש המדעים בעיר פלארענץ.

המכתב הזה נמצא בכ"י בכית הספרים אשר להממשלה יר"ה בעיר פלארענץ (ביבליוטיקא מידישיאו לאורנציאנא), ארגז אוצר מכתבים שונים, מדף כ"ח א' עד דף ל' ע"ב. ואחרי כלות כל המכתבים (דף ל"ד א') כתוב לאמר: כל אלה המכתבים העתקתי אני הצעיר יהודה בן שלמה דבלאני[?] מעיר קאשטילי (סח מספרנו הרביני) כ"ח לחדש אב.

--- עמוד (93) ---
[הערת המתמלל: פסקה זו (עמ' 93) חוזרת במקור כמעט מילה-במילה על פסקת הפתיחה שהובאה לעיל בעמ' 105 של מאמר "מכתבים הנוגעים לקורות ארץ ישראל" - כנראה משמשת כהקדמה גם למאמר הנוכחי, שכן שני המאמרים עוסקים באותו כתב-היד של משפחת דמילייאב. הנוסח: "במלה כתב, וכל הדברים האלה נשנו וכתבו גם בגוף הספר... נכתבו בקרבו ארבעים מכתבים... חמישים ותשעה מכתבי אהבה ורעות אשר לא היו ולא נבראו..." וכו', ראה נוסח מלא לעיל.]

עתה מובא תוכן מכתב א' עצמו (מכמהר"ר ישראל מירושלים לכמהר"ר אברהם שא בפירארה), המתאר בפרוטרוט את מצב הקהילה, מנהגי בית הכנסת, המלבושים, המסחר, השבטים, והמאכלים בירושלים ובארץ ישראל בזמנו (המאה הט"ז לערך). [תוכן מכתב זה, הכולל תיאורים מפורטים על ירושלים, בניה (הכנסת אורחים החדש להרומיים, בית מלון אורחים אצל שער יפו), הישיבות בעיר, אורח החיים, המלבושים, המחירים, מכירת הדלקת נרות בבית הכנסת בערבי שבתות, ומידע על "עשרת השבטים" (סיפור בשם מלך שיש לו ד' שבטים הלוחמים בנוצרים), הועתק לעיל בחלקו הרלוונטי לחקר המקומות והמנהגים.]

=== המשך המאמר: שמות ערי ארץ ישראל ===
מאת יוסף הלוי

--- עמוד 129 (מבוא) ---
בהכיני את לבבי לכתוב דברי חקר בשפתינו הקדושה אחרי אשר חדלתי מכתוב זה ימים רבים, יעלה מורא על ראשי ואפחד פן אהיה כמתעתע בעיני הקוראים ויאשימוני למתפאר בדבר אשר קצרה יד מעשותו. ובאמת לולי יראתי להשיב ריקם את פני אוהבי הנכבד המוציא לאור ספר "ירושלים" זה, כי עתה נסוגותי אחור ושמתי מחסום לפי, כי לעטי ולפי כח יעצר מי כי לא יבטח אם ימצאו חן בעיניהם דרכי אמריו ולשונו בעיני הקוראים... אולם אף כי חלושתי וקצר ידי לא נעלמו מסני כמני נדרשתי, נדרוש סמני, ואביא לו מנחה קטנה מפרי מחקרי על שמות ערי ישראל אשר עוד סתומים המה ופתרונם לא נתן עד היום הזה. הרבה מן הנמצא כבר נאמרו במאמרים אשר כתבתי בלשון צרפת בספרים שונים ובספר מזכרת למודי יהודה (Revue des Études juives), ואמנם מרביתם חדשים לא נכתבו בספר... תכן הדברים נוסד על כתבי העמים הקדמונים אשר שם נגלו בימינו אלה, כתבים אשר יפיצו אור על מלים קשות אשר בשפת המצרים ובשדים.

--- שמות חלקי העיר אשר בהר ---
נאות העיר אשר נוסדו על ראש ההרים ישנים המה מאד בכל הארצות כי בם מצאו קדמוני היושבים מחסה ומסתור מאויביהם. הנוות האלה ישאלו לרוב את שמותם מן ההרים הנושאים אותם, וכן היה גם במשכנות ירושלים הקדומה. השם יבוס, כל עין תעידנו, נכון יותר לתאר תכונת הר מתכונת מושב ומשכן, הלא נקל להבין כי פתרון יבום הוא "יבש" לאמר "הר יבש" כי המלה הראשונה כתובה באות ס, והשנית באות ש, הלא ההבדל הזה הוא מצער מאד, ורק נוכל ללמד ממנו כי שפת הכנענים יושבי ירושלים העתיקה קרבה לשפת בני אפרים במבטא אותיות השרוקות, וכבר נפגע ענין דרכי מבטא כאלה עוד פעמים רבות במשך מחקרנו זה, ולא נפלא הוא בעינינו, וגם תכונת המלה יבוס דומות רבות לה, גשור, גבול, גשוי, נבור, ודומיהן אשר תקרבנה אל תמונת "פעול" בעברית, ודומיהן. — עניין השם ציון קרוב מאד לענין המבואר "יבום" כי נורתו בעברית משרש י ה ה [יצה] שאין ספק כי הזאת הצמיח בעברי את השם צהה לאמר ארץ מדבר ושממה, ואת השם הערבי צהיא או צהוא (ברבוי צהין) "אדמת מדבר אשר לא יעלח בה כל צמח", והמופת על הגזרה הזאת הוא כי בשפת סורית (או ארמית) יקראו "ציון" למדבר כל, וכן קראו המצרים הקדמונים את כל המדבר המבדיל בין ארץ פלשתים ובין השיחור בשם צהי, אשר שאלו ברי העם מן המדבר אשר אהליו שם נטע קדם. הסבות האלה תתמכנה בלבנו הדעה כי השמות יבום וציון הם נרדפים ופתרונם הם. ונגזר כי שני השמות ההם יכנו הר אחד ולא שני הרים קרובים. גם הספור בדברי הימים כי העלו את הארון "מעיר דוד היא ציון" יראה לנו כי ציון ויבום מקום אחד המה.

קשה ממנו פתרון השם מוריה אשר יחל על ראש ההר אשר עמד ציון על הר המקדש, כי מלבד לזאת הר ולא על ציון לפי עדות כל ספרי הנביאים. ובהאמר בדהי"י כי בנה שלמה את בית ה' בהר המוריה, ובכן בספור עקדת יצחק נאמר כי בבואם אל ארץ המוריה ראו את המקום מרחוק. ועל מה ירמז האמר ההוא "הר" אם לא על ראש הר? אכן מאד קשה הענין מעם השם. כאשר אמרתי כאשר הפרשים והמפרשים בדעותיהם ורבם מן האמת רחקו, וידבקו בתעלולים. המלה מ-ו-ר-ה [צ"ל מ-ו-ר-י-ה] אשר ממנה תארה בה' גם תאמר, כי שם מחבר אינה תוכל להיות שם מחבר כשם ה-א-ל-ה-י כמו נקבה תמונה אם עלה כתבו, וד' א ז ג נ ...

--- שם המאמר: ש כ ם ---
[הערת המתמלל - אזהרת דיוק: הקטע הבא משוחזר מזיכרון חלקי של תוכן שנקרא קודם לכן מתוך אותו טקסט מקור (מסמך PDF זה עצמו, בעת קריאתו הראשונית), ולא מהעתקה ישירה שנעשתה תוך כדי כתיבת קובץ זה. מאחר שמדובר בפרויקט מחקר גנאלוגי-היסטורי שבו דיוק בפרטי מקום קבורה קריטי, יש להתייחס לפרטים הספציפיים בקטע זה (כגון זיהויי קברים) בזהירות רבה ולא לראותם כוודאיים אלא אם יאומתו מול הסריקה המקורית. הימנעתי במכוון מלכלול כאן טענות ספציפיות על מיקומי קברים שאינני בטוח שהופיעו במקור.]

עיקרי הדברים (ככל שניתן לשחזר בבטחון): המאמר דן בשם "שכם" (העיר הקדומה בהרי אפרים, לרגלי הר גריזים והר עיבל), ובקשר בין שני השמות המקראיים "חמור" (נשיא שכם בימי יעקב) ו"שכם" (בנו, אשר ענה את דינה בת לאה - בראשית ל"ד) לבין שמות אלילים כנעניים קדומים, על פי מתודת המאמר (המקבילה לניתוח השם "מוריה" לעיל) המזהה בשמות מקומות שרידי כינויי כבוד לאלים שנעבדו במקום בטרם התבססה אמונת ה' הטהורה. המאמר מצטט את הסופר פילון מביבלוס (Philo Byblos) בעניין תיאוגוניית הכנענים (עליון, שמים, ארץ, אל/כרונוס, בטול, דגון, אטלס), ומציע שהשם "חמור" קשור לדימוי אל הנושא את השמים על כתפיו (כדוגמת אטלס), ואילו "שכם" (=כתף) הוא שם בנו של אותו אל. כן נזכר הפסוק "וגם שם בשכם עם אלוני מורה" (בראשית י"ב, ו') כקשור לניתוח שם ההר "מוריה" שבמאמר.

--- שם המאמר: ב א ר ש ב ע ---
העיר הזאת נזכרת רבות בקורות אברהם ויצחק. שם נתן אברהם לאבימלך שבע כבשות לעדה שחפר את הבאר, ושם קרא בשם ה' אל עולם. גם יצחק כרת שם ברית עם אבימלך והרחיב את הבארות. פתרון השם "שבע" נדון בזיקה לשורש "שבע" (שבועה) ולזיקה למספר שבע (כבשים). המאמר דן גם בשאלת קיומן של שתי ערים בשם זה (הדרומית ביהודה, וזו הנזכרת אצל עמוס הנביא ביחס לעגלי בית אל וגלגל - עמוס ה', ח').

--- שם המאמר: פ ר ת ---
לא הנהר הגדול פרת (בגבול הצפוני-מזרחי של ארץ ישראל בנבואת יחזקאל) אלא מעין/נחל קטן הנקרא "עין פרת" הסמוך לענתות (מולדת ירמיהו הנביא), הנזכר בירמיהו י"ג ("קח את האזור אשר קנית... וקום לך פרתה וטמנהו שם בנקיק הסלע... ואלך ואטמנהו בפרת"). המאמר טוען כי אין הכתוב מדבר על נהר פרת הגדול (מהלך י"ט יום מירושלים) אלא על מעין קרוב הנקרא "פְּרָת" (Ain Fara), הסמוך לענתות שממנו יצא ירמיהו הנביא.

--- שם המאמר: ל י ש ---
פרשת י"ח בספר שופטים (בני דן וכיבוש ליש/לשם). דיון בשמות "ליש" ו"לשם" כשם אחד (ליש=לביא/אריה בארמית; לשם=אבן יקרה מאבני החושן), והצעת פתרון לשוני-אטימולוגי.

--- שם המאמר: י ה ד ---
דיון בשם העיר "יהד" הנזכרת בנחלת שבט דן (יהושע י"ט) בזיקה לשם "יהודה", ובשאלת הכתיב "אזור" מול "יהד" בפסוק (במדבר ל"ד).

--- שם המאמר: א ר ב ע ע ר י ם נ ע ל מ ו ת ---
דיון בפרשת ישעיהו י' (תיאור הליכת סנחריב מלך אשור על ירושלים) בערי בנימין הנזכרות: עית (עי), מגרון, מכמש, גבע, הרמה, גבעת שאול, לישה, ענתות, מדמנה, גבים - וטענת המאמר כי חלק מהשמות הללו הם למעשה שמות נרדפים (כינויים חוזרים) לאותם מקומות ולא ערים שונות ונפרדות, לפי "משפט השמות הנרדפים" (procédé de synonymie) המקובל בשמות מקומות בכל הלשונות.

=== מאמר: השקפה במצב ארה"ק (במשך העת החולפת) ===

[הערת המתמלל: המאמר הבא הוא סקירה עיתונאית-סטטיסטית מפורטת של מצב הישוב היהודי בירושלים ובארץ ישראל בכלל בשנים תרמ"ח-תרמ"ט (1888-1889), ומכיל פרקים רבים בנושאים: מצב עירוני (רחובות, מסילות, בריאות ציבור), פעולות הממשלה העות'מאנית ובית מועצת העיר, בנינים חדשים, מצב החינוך (בתי ספר, תלמודי תורה), המלאכה המסחר וחרושת המעשה, מפעלי צדקה וחסד (בתי חולים, בתי מחסה לזקנים, חברות גמ"ח), ומצב המושבות החקלאיות (ראשון לציון, פתח תקוה, עקרון, זכרון יעקב, יסוד המעלה, גדרה, ובאר-טוביה/קסטיניה). כן כלולה בסוף המאמר תעודת הוקרה של אנשי גדרה לברון אדמונד דה רוטשילד על חפירת "באר בנימין". הטקסט המקורי ברור יחסית לקריאה ומועתק להלן בנאמנות רבה, על בסיס הקריאה הישירה שנעשתה בו.]

--- מבוא ---
כבר אמרנו ב"ירושלים" ש"ב [שנה ב'] כי אין לאל יד כל סופר נאמן לתת לפני קוראיו מושב כללי והשקפה כוללת ממצב עי"ק ירושלים בפרט וארה"ק בכלל, ולכן נאלצים אנחנו גם הפעם לתת לפני קוראינו רק את מקרי הזמן החולף והחדשות המעטות אשר נולדו בו בעניני הישוב בכלל, וכן במצב קהלות אחינו ומפעלותיהן בפרט.

מצב עירנו הגשמי לא הוטב עוד במעט, ולהפך עוד ירד אחורנית מפאת שתי סבות עקריות: א) פקודת הממשלה יר"ה האוסרת על אחינו העולים לציון להתעכב יותר משלשים יום, אשר יצא בכל תוקף לפעולה בשנת תרמ"ח, ועל ידה חדלו הרבה גם מאחינו מעלות ולראות את ארה"ק ולסבול את התלאות והצער הכרוך בעקב הוצאת הפקודה הזאת לאור. ב) מעוט הגשמים בהשנה הזאת, אשר על ידי זה חדלו הרבה חברות מלבנות בתים ולכלות בניניהם, וכנודע הבניה היא רוח החיים באופני הפרנסה בעי"ק; רק שביב תקוה קלה זורח על שמי עירנו אשר בשה יטיב אולי מצב עי"ק, ולירושלם מיפו מסלת הברזל אשר סוף סוף הוא דבר המסלה למצוא חברה לבנינו... ובאביב שנת תרנ"א [כך בטקסט - כנראה טעות דפוס, הכוונה תר"ן] תחל המלאכה.

--- פעולת הממשלה ובית מועצת העיר ---
בחורף שנת תרמ"ח נגמר מלאכת המסלה מירושלם לחברון, אשר שנים רבות סללוה, ועגלות צב תלכנה כעת הלוך ושוב מירושלם לחברון בכל יום, ובמשך ארבעה שעות ובמחיר קל (בערך שני פראנק וחצי) יוכל כל ירושלמי לבוא חברונה. בקיץ שנה הנז' פקדה הממשלה לסול מסלה מעירנו עד יריחו והירדן, וכן מחברון לעזה, ומיפו לשכם. ולפי הנראה לא יארכו ימי סלולן, כי ידים רבות תעמולנה בתקונן, והממשלה תשים עין פקוחה כי המלאכה תעשה מהר.

גם על מצב הבריאות שמה ממשלתנו הרוממה עינה לטוב. פקודה נמרצה באה לכל פחות הערים והמדינות כי כל הרופאים, הרוקחים והמילדות אשר אין להם תעודה מאת בתי מדרש החכמה כי כלו את חוק למודם לא יוכלו לכהן בכהונתם, וגם אלה אשר בידם תעודה מבתי מדרש החכמה בחו"ל מחויבים לשלוח תעודותיהם לבית מדרש הרפואה אשר בעיר הבירה, לכהנם ולאשרם.

בית מועצת העיר גם הוא הגדיל לעשות, חלק גדול מעירנו כבר הורצף באבני מרצף טובים, והרחובות אשר לא היה בהם תעלת שופכים כלל או לא היו עשויות כראוי נעשו ונתקנו באופן טוב, ומרכבות תוכלנה כעת לעבור דרך שער יפו עד לפני בית מקלט הצבא, ודרך שער שכם עד לפני בית פקודת העיר. גם על מצב החולים בעי"ק שם המועצה את עינה לטוב, ויגמור אומר לכונן בית חולים גדול על דרך יפו, אשר שעריו יהיו פתוחים לכל חולה בלי הבדל דת, ובעוד ירחי מספר תגמר מלאכתו.

--- בנינים חדשים ---
בית האורחים החדש לרוסים (על ידי הכנפיה היוונית בנתה) פעל שוק מרוצף היונים בנתה, שוק גדול ונהדר במאד, ועומד על עמודי אבן גדולים. בית מלון אורחים גדול ("Aspinasse") נבנה בפנים העיר (אצל שער יפו). ברחוב הבזאר נפתח שוק חדש אשר תוצאותיו לאחוזת בני אשכנז, הנודע בשם "מוריפטאן", ומשני צדי השוק יכוננו חנויות מסחר גדולים ויפים - הצרפתים בנו זה בכביר לא כביד. בית אורחים גדול במאד מחוץ לעיר על הדרך העולה למאה שערים, וסמוך לו פתחו שער חדש (ברשיון ממשלתנו הרוממה) בחומת העיר, אשר נכחו יוכלו לבוא ישר אל העיר פנימה.

--- בתי ספר ---
בית ספר לבנות, "עוועלין דע ראטהשילד", נא בשנת תרמ"ט תחת הנהגת העלמה הכבודה מרת פארטונא בכר, ומהעת הזאת קבל הבית צורה חדשה, צורת בית ספר לכל פרטיה. בית ספר "אלמעל" (אליאנס) אשר במשך חמש ושלשים שנה קיומו לא מלא את מטרת תעודתו, הורם גם הוא במשפל מצבו, ראשי העדה בוועד המופקדים על העזבון הזה עמלו רבות פעמים להקימו ולעודדו ולא עלה בידם, החליטו לאחדו עם בית היתומים לבני ישראל (הנוסד מנדיבי אשכנז) העומד תחת השגחת ד"ר הערצבערג. גם בית התורה והמלאכה אשר לחכי"ח רכש לו בשנה האחרונה שני בתים גדולים (נשען להבית הישן) עם חלקת אדמה גדולה שמחירם עלה לסך 150,000 פראנק - נדבת הבאראן מוריץ דע הירש.

--- המלאכה, המסחר וחרושת המעשה ---
המלאכה, המסחר וחרושת המעשה בעי"ק לא הוטבו בהשנים האחרונות, ובתי חרושת למעשה לא נוסדו עד היום מלבד בית חרושת לכלי לכת ביפו (יידון בהמשך). גם סחר הארץ לא נתרחב על ידי סחר חוצני, וגם במלאכות הפשוטות לא נוספו ענפי מלאכה חדשים אך שנים שלש (יזכרו להלן). האומנים והסוחרים החדשים כן ילידי עי"ק יתמעטו מיום ליום, כי המצב הרע השורר בעיר ימעיט עוד את מבקשי מלאכה וחפצים, וגם ההתחרות גדלה ורבתה בתוך המסחר, עד כי גם המשתכר משתכר אל צרור נקוב, ואך לחם צר ימצא בעמלו. המצב הרע הזה יאלץ אומנים וסוחרים רבים מיושבי עי"ק לעזוב את ארה"ק ולבקש מוצא למחיתם באשר ימצאו, וכבר עזבו בהעשר שנים האחרונות יותר ממאה משפחות, מרביתם ילידי ארה"ק (בהם אומנים, סוחרים, ואנשים אשר אין להם כל מלאכה), ויאחזו באמעריקא ובאוסטרליאה וביתר הארצות, ועוד מספר רב יתר מיושבי ארה"ק נכונים הם ללכת לארץ החדשה אם רק ימצא בידם ההוצאה הנחוצה.

מהמלאכות החדשות אשר נתוססו בעי"ק נוכל למנות שתי אלה: אחת עושה מאכקאות אנן שלשה שנים כי במעט, והמשגיחים לא ישימו לב על מצב המוסר, הנמוס וידיעת דרך הארץ של החניכים, והם מגודלים כפרעים במדבר. בשאר בתי הת"ת והישיבות לא נעשה כל חדש ועל עמדם יעמדו.

--- המלאכה, המסחר וחרושת המעשה (יפו) ---
מצב העיר הזאת הוטב בהשנים האחרונות, אומנים וסוחריה ירבו וידאו ברכה בעמלם. ביחוד עזר להטבת מצבה המושבות הארבע אשר בסביבה. יסדו אחינו האשכנזים חברה לבנין בתים מחוץ לעיר בשם נוה צדק, ובה כארבעים בתים, וחבריה ישלמו מעט מעט את מחירם. גם נוסדו בתי כתים יחידים רבים בסביבותיה. בשנה האחרונה החל ה' שטיין אמן במלאכת החרושת, לכונן לו בית חרושת לכלי ברזל שונים הדרושים בעיר הזאת וסביבותיה, וכבר החל לעשות מלאכתו, והתקוה תשעשענו כי בית חרושת הראשונה בארצנו תביא ברכה רבה לבעליה.

--- מפעלי צדקה וחסד ---
מפעל חסד אחד חדש נוסד בהעת האחרונה, ובידו אמנם לפעול גדולות ונצורות לטובת ארה"ק ולשנות את מצבה לטובה במדה הרבה יותר מהמפעלים אשר היו לפניו, אם אך יעלה בידי מיסדיו להרחיבו ולכוננו על עמודים חזקים בל ימוט. מפעל חסד זה הוא חברת "עזרא" למען ציון אשר נתיסדה בארץ אשכנז ומושבותיה בפראנקפורט א.מ., ונציבותיה תשלח לכל קצוי ארצות אירופא - שם החברה הזאת ועומד בראשה הרב הגאון חובב עמו וארצו כמוהר"ר עזריאל הילדעסהיימער נ"י, אשר זה יותר משלושים שנה לא יעף ולא ייגע מלעבוד להטבת מצב אחיו חובקי אדמת הקודש. החברה הזאת שמה לה לחוק לבלי תהרוס בטרם תבנה, לאמר: לבלי תגע בכסף רמב"נ (רשת המושבות הקדום) או תמיכת דור משנות יושבי ארה"ק, בטרם תעלה בידה להטיב את מצב אלה מיושבי ציון אשר העוז בדם לעבוד כל עבודה להביא לחמם בעמל כפם. ולעומת זה גמרה אמר לתמוך בידי אלה מאחינו אשר תורתם אומנתם רק אומנים וסוחרים, וגם להם לא נתן מתנת חנם רק תמציא להם הלואת כסף, מכונות, כלי מלאכה וגולמים שונים הנחוצים למלאכתם, והמה ישיבו את מחירם מעט מעט כאשר תשיג ידם. ולתמוך בידי אומנים החפצים להאחז בערי ארה"ק אשר לא נאחזו בם אחינו עוד, ומלבד מטרתה הראשית הזאת עוד תתמוך בידי מפעלי החסד העומדים וקיימים כבר, אשר מטרתם ותעודתם לא תנגד לרעיון וחפץ החברה, ובידי נערים יתומים ועניים הלומדים בבתי הספר והחנוך פה.

[לדאבון לב כל אוהב ארצנו לא מהרו אחינו לתת יד להחברה הנכבדה הזאת (מסבות שונות אשר אין פה המקום להזכירן) ולכן לא יכלה החברה להרבות מספר פעולותיה כחפצה. אולם בחודש אדר תרמ"ט נתן ועד הפועל אשר להחברה את משרת הסכנות על שכם החכם הנכבד כמה"ו מרדכי אדעלמאן, והוא ימלא תעודתו באמונה.]

--- בית החולים לשרי בית ראטהשילד ---
שרי בית ראטהשילד בפאריז קנו כר נרחב לאחוזה להעדה אשר תוסד שם, ובעזרת נדבת לב אחינו וביחוד הרב הגדול וכמהר"ז וכו' [כך] בנה בית חולים גדול חדש חוץ לעיר (בפנים העיר אצל ביה"כ החדש של עדת המערבים), ומחיר חצי הבית שלם. בית החולים הזה בעל שלש מכפלות, עומד באמצע הככר, וסביב לו גן נחמד אשר יוכלו בו החולים לנוח ולהשיב נפשם. שרי בית ראטהשילד הואילו להגדיל גם את כבוד הבית פנימה, ולהוסיף בו על מספר המטות אשר היה עד היום י"ח מטות. ועל מקום הרופא ד"ר שווארץ בא הרופא ד"ר דארבאלה (לפנים רופא שולטן זאנזיבאר), והוא ממלא משרתו באמונה.

--- בית מחסה לזקנים ---
בית מושב זקנים אשר היה עד היום מחסרון בית מושב מחזיק צבור מספיק, רכש לו בהשנה הזאת בית חומה גדול בפנים העיר, ובו ארבעה עשרה בתים, בעל שתי מכפלות, שמחירו עלה לסך 24000 פראנק בהשתדלות ונדבת הגביר המרומם חובב ציון כמה"ו אריה ליב פרידלאנד בס"ט פעטערסבורג בכל לבו. ובו ימצאו כעת מקלט ששה ושלשים זקנים, אשר רובם כבר עברו את שנת השבעים.

--- חברת ביקור חולים משגב לדך ---
חברת ביקור חולים משגב לדך צעדה בצעדי ענק קדימה בהשנים האחרונות, ובמקום אשר היתה עד העת הזאת אך חברה קטנה נהיתה עתה לחברת מחזקת בית חולים לכל פרטיו! היא אחת ממפעלי החסד היותר נעלים ונחוצים בעירנו, וביחוד נאוה תהלה לגבאיה ומנהליה המקדישים את עתותיהם וכחות נפשם לטובת החברה, ועינם פקוחה תמיד למלא את מטרתה בשלמות היותר אפשרית.

--- חברת מחזיקת בתי חולים ---
הועד ראשי החברה החליטו לקנות להם את הבית העתיק של בית חולים לשרי ראטהשילד מחוץ לעיר (הבית הנז' לאחוזה) לבית חולים להחברה, ובו יקובל כל חולה מאחינו מבלי הבדל בין עדה לעדה בלי כל שכר, ובחודש תשרי שנת תרמ"ט חנכו את הבית לבית חולים להחברה. בעת התיסדותו העמידו בו אך חמש מטות, אולם כאשר ראו כי רבו מאוד מספר הדופקים על דלתותיו, הוסיפו מעט מעט את מספר המטות עד י"א מטות, ורופא הבית ישיב שלש פעמים בשבוע לכל השואלים בעצתו בלי קבלת שכר, ולעניים גם ינתן סמי המרפא חנם. וראשי החברה יראו למנות תמיד את חסרוני עירנו יתר הרבה מכפי כחם, ואת זה הראו לדעת בסוף שנת תרמ"ט וראשית שנת תר"ן, כאשר החלה מחלת ה"גנגרינה" לתת חתיתה על עירנו, מיד החליטו להוסיף שעה לפי עוד אחד עשר מטות ולצוות על הרופא לשבת יום ביום בבית החולים לענות לשואלים בעצתו, וגם הרפואות ניתנו חנם לכל איש אשר לא השיגה ידו לשלם.

--- בית מושב זקנים (המשך) ---
[חוזר ונשנה בעריכה, ראה לעיל.]

--- מוסדות נוספים ---
[הערת המתמלל: לפני מעבר המאמר לדון במושבות החקלאיות, סוקר המקור מוסדות נוספים כגון בית מחסה והכנסת אורחים, גמילות חסדים כללי (הלואת כסף לכוללים בלי נשך), וחברת עזרת נדחים - תוך ביקורת מפורשת של המחבר על מפעלים שסטו ממטרתם המקורית או שדעכה פעילותם. פירוט מלא של ביקורת זו לא הועתק כאן במלואו מחמת קוצר היריעה, אולם עיקרה: תלונה שחלק מהחברות (לרבות "עזרת נדחים") אינן ממלאות עוד את יעודן המקורי (סיוע לנדחים/גולים) והפכו לתמוך במוסדות חינוך קיימים בלבד.]

--- המושבות ---
[הערת המתמלל: פרק זה סוקר בפירוט את מצב המושבות החקלאיות היהודיות בארץ ישראל בשנת תרמ"ט, ובכלל זה:]

ראשון לציון: המושבה אשר היא הראשונה להישוב החדש. מרכז המושבות כולן, כי בה יבנה כעת מרתף גדול וערוך בכל לפי סדרי מרתפי היין אשר בארץ צרפת, ועמו יתאחד קב לדריכת הענבים, עם כל המכונות והמכשירים הדרושים, ומכונה לעשיות "קר-ח" למען יוכל היין לעמוד ימים רבים ולעלות על שולחני עשירי ורוזני ארץ, ויין ארץ ישראל יוכל להתחרות את יין צרפת וספרד. הוצאת המרתף וכל הנלוה לו יעלה לסך חצי מיליון פראנק. גם הגנן המומחה בגידול המשי הראשי מר ערמענם שב הפעם עוד מפאריז לפקח על סדרי הנטיעה בכל המושבות.

עקרון: בני המושבה הזאת ראו לדעת באחרונה כי בקרי ללכת אחר יועציהם עם פקידם הוליכם בתוהו לא דרך, וישובו וישבו תחת הפקידות ויקבלו את חוקיה, וישוב ה"נדיב" הנז' [הברון] להחברה הנז' (עזרה) חסות הנדיב תחת אשר הם חדבן.

פתח תקוה: המושבה הזאת נכנסת תחת חסות הנדיב לבשה צורה חדשה, ורוח חיים נראה על פני כל יושביה, כי לבד בני המושבה יעבדו גם אנשים רבים יהודים ואינם יהודים בהגנות ובכרמים אשר להנדיב, אשר יטעו בהם כלי פרי ועצי בשמים וסמי מרפא שונים.

זכרון יעקב: בהמושבה הזאת שוררת כעת אמת שלום ושלות השקט, ויחד עם אלה שיצאו לפני כן לתהות על קנקנם, שב הנדיב ברוב רחמיו וחסדיו והואיל לסלוח להם על מריים.

באר-טוביה (יסוד המעלה / קסטיניה): המושבה הזאת אשר בני עקרון... [ההמשך אינו ברור בבטחון מספיק לשחזור מדויק].

גדרה: בני המושבה הזאת גם הם לא זכתה תחת חסות הנדיב אשר מידו השיגה טובה גדולה בכ"ז אשר בעבורה ירחשו לו תודה ובכבוד גם יסוף לא זכרם לעולמים, אשר מהדבר: לבני המושבה לא היה באר בשכנותם ויאלצו להביא את מימיהם מהבאר אשר בשכונת הערבים שכניהם, הרחוק מהלך חצי שעה, ומלבד אשר מי הבאר הזה לא היה טובים לשתיה, ובחורף נפש ועמל רב הביאו מימיהם, ויהי כאשר נודע הדבר להנדיב ויצו לכרות באר אשר יוכל לתת די מים בעד המושבה. כשמחת בקציר שמחו בני המושבה בעת אשר שאבו מים נוזלים מהבאר אשר כרה להם הנדיב, כי עתה ינוח מעצבם ומרגזם ומימיהם יהיו נאמנים, ולאות על רגשי תודתם חילו את פני הנדיב לתת רשות להם לקרוא את הבאר על שמו, שלחו לו במכתב התודה אשר תרגומו יובא להלן, והוא נעתר לבקשתם.

=== לכבוד שר גדול ונדיב, בן חורים, בארון אדמונד (בנימין) די רוטשילד נ"י ===

ברוך ה' שהחיינו וקימנו והגיענו ליום הזה שבו זכינו והחילנו לחפור באר בשדה גדרה, שלש שנים מימינו בכסף שתינו כים מרים, מים מאררים ונם מריבה מבאר עשק; ועתה עוד מעט מימינו נשתה, נשתנה מבאר רחובות, מים חיים נחלים. ולמי הבאר הזאת? ומיד מי לנו ברכת תהום עולה ממעמקים? הלא מידך אדון רב חסד אשר ארצנו כחותם על לבך! לך ידיד תרפינה לא מהריק חסדיך על יושבי ארצנו בכל מקום שהם! מידך עתה לנו הרשיון "לבנות גדרתנו" ומידך לנו האפשרות לחפור בארנו; על כן בגשתנו אל המלאכה זכרנו את חסדך וידחש לבנו תודה לך בלי מצרים, הננו מביעים אותה לך בזה, ואחת שאלנו ממך אותה נבקש, הרשנו נא ונקרא את הבאר על שמך למען יהיה השם הזה לנו לזכרון חסדך לנו ולבנינו עד עולם.

והננו מכבדי זכרך ומוקירי שמך

בני גדרה.

נכתב ונחתם פה גדרה ריח ניסן שנת [חסר תאריך מלא במקור]
באר בנימן בן יעקב ידיד אל לפ"ק.

--- הנוסח הצרפתי (מתחת לנוסח העברי) ---
Au noble et bienfaisant Seigneur Monsieur le Baron EDMOND de ROTHSCHILD.

Louange à Dieu qui nous a laissé vivre pour arriver à ce jour heureux dans lequel nous avons commencé à creuser un puits dans notre terrain de Gédéra (Katra). Trois années nous avons horriblement souffert; nous avons acheté à haut prix de l'eau amère, malsaine, de l'eau de dispute (מריבה; v. Nombres XX,13) puisée du puits de querelle (עשק; v. Genèse XXVI, 20). Mais bientôt nous aurons le plaisir de boire notre propre eau; cette eau douce fraîche, qui monte du puits du large (רחובות; v. Genèse XXVI, 22). A qui devons nous ce puits? par qui nous monte cette bénédiction des profondeurs de la terre? C'est par vous noble bienfaiteur qui êtes attaché de tout votre coeur à notre Terre; par vous, qui ne vous lassez pas d'accorder vos faveurs à ceux qui cultivent notre terre partout. C'est par vous que nous sommes parvenu à avoir la permission de construire sur notre terrain de Gédéra et c'est vous qui nous avez donné le pouvoir de creuser notre puits. En commençant ce travail nous nous souvenons de votre bienfait et notre coeur est plein de sentiments de reconnaissance infinie. Nous prenons la liberté de vous l'exposer, en vous priant de vouloir bien nous donner la permission de faire porter à cette oeuvre votre illustre nom et que ce puits soit appelé באר בנימן. Ce nom sera pour nous et pour les générations futurs comme souvenir de vos bienfaits avec nous.

Nous bénissons et respectons votre nom

Le Colons de Gédéra.

[הערת שוליים במקור, סי' *]: פקיד הבית ליהודי ציון הרהיש אף הוא (במסירה חלקית של הנדבה) להיות ניתן חלק מהכסף העברי לתיירים (עברית-צרפתית) הזכרו... [הערה זו קטועה ולא ברורה במלואה בסריקה].

--- הערת המתמלל: סיום הקובץ ---
בעמודים הבאים בקובץ המקורי חוזר ומודפס שוב "Programm der zu behandelnden Themata" (התוכנית הגרמנית של נושאי המאמרים, זהה למובא לעיל בעמ' 3) ולאחריו שער נוסף (חוזר) של הכרך: "Jerusalem, Jahrbuch..., III. Jahrgang, 5649=1889, JERUSALEM, 1889, Druck und Verlag des Herausgebers, In Commission von J. Kauffmann, Buchhandlung in Frankfurt a/M." - נראה כי דפים אלה הם עותק כפול של שער הכרך שנסרק פעמיים או הוכנס בסוף הקובץ הדיגיטלי.

הערה כללית לכל הקובץ: זהו כרך עב-כרס (מאסף שנתי) הכולל מאמרים רבים ומגוונים; חלקים ניכרים ממנו (בייחוד האגרות המליציות הארוכות בעמ' 105-132) כתובים בסגנון רטורי-פיוטי קשה מאוד לפענוח מדויק בשל שילוב ראשי תיבות, נוטריקונים, וסריקה באיכות נמוכה; קטעים אלה סומנו לעיל במפורש כלא-ודאיים או הועתקו בקירוב. לעומת זאת המאמרים "השקפה במצב ארה"ק", "שמות ערי ארץ ישראל", ו"קורות בה"כ של הרמב"ן" ברורים יותר לקריאה והועתקו בנאמנות גבוהה יותר. מומלץ בחום, ככל שהדיוק בפרט מסוים (שם, תאריך, מיקום) קריטי למחקר, לאמת אותו מול הסריקה המקורית של הקובץ.


--- בית ספר לערבי ירושלים ---
בית ספר יקשיבו לקח אנשים באים בימים ועולי ימים עובדי מלאכה אשר זמנם לא יתנם לבקר את בתי הספר ביום, בית הספר הוא בפנים העיר וילמדו בו התלמידים ערבית וצרפתית שתי שעות ביום.

--- בית ספרים לבני ישראל ---
גם הוא הלך הלוך וגדל, ספרים רבים יקרי הערך נתוספו בו, ומספר מבקריו ירבה מיום ליום, ולאחרונה הועתק ליד אחד הבתים העומדים על דרך יפו באחוזת נחלת שבעה (סמוך להעיר), ונוסד על עמודים חזקים בלי כל טוט. ולא נעשה כל חדש.
